12.1.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 15/131 Torstai 20. toukokuuta 2021
17. korostaa toisaalta, että väestön liiallinen keskittyminen tietyille kaupunkialueille on jo johtanut kielteisiin sivuvaikutuksiin, kuten ruuhkiin, asumis- ja kuljetuskustannusten nousuun, saastumiseen, riittämättömään vedensaantiin, jätehuolto-ongelmiin, suureen energiankulutukseen, elämänlaadun heikkenemiseen ja asutuksen leviämiseen, sekä merkittävään köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiin ja epävarmuuteen tietyille väestönosille; korostaa, että nämä kielteiset vaikutukset ovat johtaneet siihen, että paikallisviranomaiset eivät pysty tarjoamaan palveluja kaikille kaupunkialueiden asukkaille; varoittaa eräistä kaupunkialueiden suurten väestökeskittymien kielteisistä vaikutuksista, jotka ovat korostuneet covid-19-pandemian yhteydessä;
18. toteaa, että muuttoliike vaikuttaa suoraan kaupunkien osallistavuuteen ja edellyttää räätälöityjä poliittisia toimia ja tukitoimia erilaisissa alueellisissa yhteyksissä; muistuttaa tässä yhteydessä, että taloudellisista syistä muuttavat osallistuvat verojen ja sosiaaliturvamaksujen maksamiseen enemmän kuin he saavat yksilöllisiä etuuksia; korostaa tarvetta vahvistaa osallisuutta edistäviä politiikkoja ja tukea paikallis- ja alueviranomaisia tässä suhteessa;
Räätälöidyt vastaukset: ratkaisujen löytäminen väestökadon haasteeseen
19. pitää tärkeinä nykyisiä aloitteita, kuten aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevaa eurooppalaista innovaatio­ kumppanuutta, tietotekniikka-avusteista asumista sekä digitalisointiin ja terveyteen liittyviä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatiokeskuksia; kehottaa komissiota ottamaan huomioon näissä aloitteissa jo kehitetyt ideat väestörakenteen muutoksen huomioon ottamiseksi käsitellessään Euroopan unionin alueiden väestöhaastei­ ta; korostaa elinikäistä oppimista koskevan eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tärkeyttä keinona tukea koulutusta väestökadolle alttiilla alueilla;
20. korostaa, että paikalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset, ammatilliset yhdistykset ja kansalaisjärjestöt ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan tunnistaa ja arvioida maaseutu- ja kaupunkialueiden erityistarpeita liikkuvuuden, alueellisen saavutettavuuden ja peruspalvelujen osalta ja siten hyödyntää kyseisten alueiden potentiaalia, mukaan lukien taloudelliset, sosiaaliset ja väestönkehitykseen liittyvät suuntaukset; katsoo siksi, että niillä olisi oltava ratkaiseva rooli aktiivisina osallistujina paikallisyhteisöistä peräisin olevien alueellisten strategioiden kehittämisessä; korostaa, että on tärkeää sisällyttää mahdollisuuksien mukaan erityinen talousarviotoimi kaikkiin asiaankuuluviin EU:n ohjelmiin väestörakenteen kehityksen kääntämiseksi ja toteuttaa väestönkehitystä koskevien politiikkatoimien vaikutustenarviointeja; huomauttaa, että alueellinen lähestymistapa EU:n välineisiin, kuten kaupunkialueiden kestävään kehitykseen, paikalli­ syhteisöjen omiin kehittämisstrategioihin tai yhdennettyihin alueellisiin investointeihin, voisi olla hyödyllinen väline, jota voidaan käyttää työpaikkojen säilyttämiseen ja luomiseen, alueen houkuttelevuuden parantamiseen ja palvelujen saatavuuden lisäämiseen paikallistasolla; toteaa, että kiertotalouden ja biotalouden avulla on mahdollista elvyttää näitä alueita, ja kehottaa tässä yhteydessä antamaan räätälöityä teknistä apua, jolla tuetaan paikallis- ja alueviranomaisia näiden strategioiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, myös käyttämällä osallistavia menetelmiä, joihin osallistuvat paikalliset sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunta;
21. korostaa tarvetta kehittää eurooppalainen ”maaseutua koskeva toimintaohjelma”, jolla pyritään parantamaan maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden saavutettavuutta ja houkuttelevuutta ja niiden kestävää kehitystä, jotta saataisiin aikaan myönteinen vaikutus toimitusketjun ja sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan; toteaa, että näiden alueiden saavutettavuutta ja houkuttelevuutta voidaan parantaa tarjoamalla yrittäjille ja pk-yrityksille pääomaa ja investoimalla innovaatioekosysteemeihin tietämyksen luomisen ja teknologian levittämisen tukemiseksi sekä tarjoamalla korkealaatuisia julkisia peruspalveluja, digitalisaatiota, myös pienyrityksille, digitaalista innovointia ja digitaalista liitettävyyttä sekä korkealaatuisia liikennepalveluja; katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten olisi määritettävä palvelujen riittävä tarjonta mahdollisimman tehokkaasti ja että maaseutuvaikutusten arvioinnin (rural-proofing) käsitettä olisi käytettävä siihen, että puututaan maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden erityistarpeisiin keskittyen politiikan täytäntöönpanoon ja asianmu­ kaisten ratkaisujen tarjoamiseen;
22. toistaa, että liikenneverkoilla voi olla ratkaiseva rooli väestörakenteen muutokseen vastaamisessa ja väestökadon pysäyttämisessä vahvistamalla maaseudun ja kaupunkien yhteyksiä myös julkiseen liikenteeseen ja muihin liikkuvuuspal­ veluihin maaseutualueilla tehtävien investointien kautta; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää parantaa liikenneinfrastruktuuria muun muassa ylläpitämällä ja elvyttämällä nykyisiä liikenneyhteyksiä ja tarjoamalla yhteyksiä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin, jotka ovat erityisen tärkeitä maaseudulla, syrjäisillä alueilla, saarialueilla ja syrjäisimmillä alueilla, tukemalla siirtymistä kestäviin ja älykkäisiin liikenneverkkoihin ja vahvistamalla liikennejärjestelmien yhteentoimivuutta osana kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiaa;