C 15/88
ET
Euroopa Liidu Teataja
12.1.2022
Kolmapäev, 19. mai 2021
25. kordab, kui oluline on meediavabadus ja meedia sõltumatus, mis on üks ELi põhiväärtusi ja iga demokraatlikku süsteemi alustugi; on sügavalt mures ebaproportsionaalsete ja meelevaldsete meetmete pärast, millega Türgis piiratakse väljendusvabadust, meediavabadust ja teabe kättesaadavust, kuna terrorismivastaseid õigusnorme väärkasutatakse sageli kriitika summutamiseks ja meediapluralismi lämmatamiseks; nõuab tungivalt, et Türgi tagaks esmajärjekorras meediavabaduse ja sõnavabaduse sotsiaalmeedia platvormidel, reformides esmajärjekorras oma kriminaalkoodeksi artiklit 299 (presidendi solvamise kohta), mida kuritarvitatakse pidevalt autorite, reporterite, kolumnistide ja toimetajate tagakiusamiseks, ning viivitamata vabastama ja õigeks mõistma kõik ajakirjanikud, autorid, meediatöötajad ja sotsiaalmeedia kasutajad, keda peetakse ebaseaduslikult kinni nende ameti ja kodanikuõiguste kasutamise eest; märgib, et kuigi eelmisel aastal vähenes vangistuses viibivate ajakirjanike arv 160-lt ligikaudu 70-le, on see arv ikkagi väga suur ja tekitab tõsist muret, ning väga sageli vangistatakse inimesi tühistel põhjustel; kutsub Türgi ametivõime üles täisleppimatusele kõigi ajakirjanike vastu suunatud füüsilise ja sõnalise väärkohtlemise või ähvardamise juhtumite suhtes ning lubama uuesti avada meelevaldselt suletud meediakanalid; on sügavalt mures Istanbuli provintsikohtu 20. oktoobri 2020. aasta otsuse pärast tühistada eelmine õigeksmõistev otsus ja hakata uuesti arutama organisatsiooni Piirideta Reporterid Türgi esindaja Erol Önderoğlu, inimõiguslase Şebnem Korur Fincancı ning autori ja ajakirjaniku Ahmet Nesini süüasju: neid süüdistatakse mitmetes kuritegudes, sealhulgas terroripropaganda levitamises ning osalemises ühe ajalehega seotud solidaarsuskampaanias, ning neid ähvardab kuni 14,5 aasta pikkune vanglakaristus;
26. peab äärmiselt murettekitavaks 2020. aasta juulis vastu võetud internetiväljaannete korraldust ja nende väljaannete kaudu toime pandud kuritegude vastu võitlemise korda reguleeriva seaduse negatiivset mõju sõnavabadusele, kuna sellega pannakse sotsiaalmeediateenuste pakkujatele uued karmid kohustused, antakse valitsusele ulatuslikud volitused võrgusisu tsenseerida ja täiendatakse põhjusi, mis lubavad meediakasutajatele süüdistuse esitada; märgib, et Wikipedia keeld küll tühistati, kuid rõhutab, et enam kui 400 000 veebisaiti on endiselt blokeeritud ja mitmed sotsiaalmeedia kasutamise piirangud veel jõus;
27. on sügavalt mures teatavate avalik-õiguslike asutuste, nagu raadio ja televisiooni ülemnõukogu (RTÜK) ja ajakirjandusreklaami amet (BİK), sõltumatuse ja erapooletuse puudumise pärast, kuna neid kasutatakse valitsuse suhtes kriitiliseks peetavate meediaväljaannete meelevaldseks tõkestamiseks, keelustamiseks, trahvimiseks või finantsiliseks lämmatamiseks, mis võimaldab valitsusel massiteabevahendeid peaaegu täielikult kontrollida; peab kahetsusväärseks, et 2019. aastal tühistas presidentuuri kommunikatsioonirektoraat rohkem kui 700 pressikaarti, ning peab kahetsusväärseks raskusi, mida kohalikud ja välisajakirjanikud oma töös kogevad;
28. märgib tunnustavalt, et väga suurest poliitilisest survest hoolimata on Türgis elujõuline, mitmekesine, aktiivne ja heterogeenne kodanikuühiskond, mis on Türgi valitsuse tegevuse kontrollimisel üks väheseid allesjäänud jõude ja millel on potentsiaali aidata lahendada riigi ees seisvaid raskeid poliitilisi ja sotsiaalseid probleeme; on sügavalt mures veelgi suurema tagasilanguse pärast, mis mõjutab kogunemis- ja ühinemisvabadust, ning mõistab hukka kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas silmapaistvate inimõigustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide ja meedia meelevaldse sulgemise; mõistab sellega seoses hukka 2020. aasta detsembris vastu võetud uue massihävitusrelvade leviku rahastamise tõkestamise seaduse, millega antakse siseministeeriumile ja presidendile laialdased õigused piirata valitsusväliste organisatsioonide, äripartnerluste ning sõltumatute rühmade ja ühenduste tegevust ning mille eesmärk näib olevat kodanikuühiskonda veelgi enam raamistada, piirata ja kontrollida; toetab kindlalt mitme ÜRO eriesindaja üleskutset Türgi valitsusele: vaadata see seadus läbi, et tagada Türgi rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustuste täitmine; kutsub Türgit üles pidama kriitilisi mõtlejaid ja teisitimõtlejaid, sealhulgas inimõiguslasi, akadeemilisi töötajaid ja ajakirjanikke väärtuslikeks sotsiaaldialoogis osalejateks, mitte destabiliseerivaks jõuks;
29. taunib akadeemilise vabaduse suurt ahenemist Türgis, eelkõige rahupetitsiooni esitanud akadeemiliste töötajate õiguste pidevaid rikkumisi, hoolimata konstitutsioonikohtu 2019. aasta juuli otsusest, samuti Türgi kõrgharidusnõukogu seaduse muudatusi, millega lisatakse juba kehtivatele piiravatele meetmetele uusi piiranguid;
30. mõistab hukka vägivaldsed repressioonid, millega Türgi ametivõimud reageerisid protestidele, mis olid seotud Boğaziçi ülikooli rektori ametisse nimetamisega valitsuse poolt; on šokeeritud üliõpilaste massilisest kinnipidamisest, politsei ülemäärasest jõu kasutamisest rahumeelsetel meeleavaldustel, Istanbuli kuberneri otsusest keelata valikuliselt igasugused kogunemised ja meeleavaldused ülikooli ümbritseval alal, meeleavaldajate – üliõpilaste, vilistlaste ja akadeemiliste töötajate – kujutamisest terroristidena ning LGBTI-rühmade ründamisest; kutsub Türgit üles loobuma süüdistustest ja vabastama need, kes on meelevaldselt kinni peetud rahumeelse kogunemise õiguse kasutamise eest;