12.1.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 15/37 Kolmapäev, 19. mai 2021
34. tuletab meelde põhjapanevat ja mitmekülgset rolli, mida õpetajad täidavad hariduses ja selle kaasavamaks muutmisel, eriti varases lapsepõlves, kus omandatakse oskusi, mis võimaldavad õpilastel kogu elu jooksul edasi areneda, näiteks isiklikes suhetes, õppimisoskustes, empaatias ja koostöös; rõhutab seetõttu, et tehisintellekti tehnoloogiat ei tohi kasutada näost-näkku õppe arvelt, sest õpetajaid ei tohi asendada tehisintellekti ega tehisintellektiga seonduva tehnoloogiaga;
35. rõhutab, et tehisintellekti hariduses kasutamisest saadav kasu õppimisel ei sõltu ainult tehisintellektist endast, vaid ka sellest, kuidas õpetajad tehisintellekti digiõppekeskkonnas nii õpilaste kui ka õpetajate vajaduste rahuldamiseks kasutavad; osutab seetõttu sellele, et tehisintellekti programmeerijad peavad võimaluse korral kaasama õpetajate kogukonnad tehisintellekti tehnoloogia arendamisse, kasutuselevõttu ja kasutamisse, luues siduva keskkonna, mis loob suhteid ja koostööd tehisintellekti programmeerijate, arendajate, ettevõtete, koolide, õpetajate ning muude avaliku ja erasektori sidusrühmade vahel, et luua tehisintellekti tehnoloogia, mis sobib reaalses hariduskeskkonnas kasutamiseks, kajastab iga õppija vanust ja arenguvalmidust ning vastab kõrgeimatele eetikastandarditele; rõhutab, et haridusasutused peaksid kasutama üksnes usaldusväärset, eetilist ja inimkeskset tehnoloogiat, mida avaliku sektori asutused ja kodanikuühiskond saavad selle olelusringi igas etapis auditeerida; rõhutab sellega seoses tasuta ja avatud lähtekoodiga lahenduste eeliseid; nõuab, et koolidele ja muudele haridusasutustele pakutaks rahalist ja logistilist tuge ning ekspertteadmisi, mida on vaja tuleviku õppimiseks vajalike lahenduste kasutuselevõtuks;
36. rõhutab samuti vajadust pidevalt koolitada õpetajaid, et nad suudaksid kohaneda tehisintellektil põhineva hariduse tegelikkusega ning omandaksid teadmised ja oskused, mis on vajalikud tehisintellekti tehnoloogia pedagoogiliseks ja otstarbekaks kasutamiseks ning võimaldaksid neil tehisintellekti pakutavaid võimalusi täiel määral ära kasutada ja selle piiranguid mõista; nõuab, et digitaalne õpetamine oleks edaspidi iga õpetaja koolituse osa, ning nõuab, et hariduses ja koolituses osalevatele õpetajatele ja inimestele antaks võimalus jätkata oma digitaalse õpetamise koolitust kogu elu jooksul; nõuab seetõttu tehisintellekti alaste koolitusprogrammide väljatöötamist õpetajatele kõigis valdkondades ja kogu Euroopas; rõhutab samuti, kui oluline on reformida õpetajate uutele põlvkondadele mõeldud õppeprogramme, mis võimaldavad neil kohaneda tehisintellektil põhineva hariduse tegelikkusega, ning kui oluline on koostada ja ajakohastada õpetajatele mõeldud käsiraamatuid ja suuniseid tehisintellekti kohta;
37. on mures spetsiifiliste tehisintellekti kõrgharidusprogrammide puudumise pärast ja tehisintellekti avaliku sektori poolse rahastamise puudumise pärast liikmesriikides; on veendunud, et see seab ohtu Euroopa tulevased digitaalvaldkonna ambitsioonid;
38. on mures asjaolu pärast, et vähesed tehisintellekti valdkonna teadlased teevad akadeemilist karjääri, sest tehnoloogiaettevõtted saavad pakkuda teadusuuringute eest paremat tasu ja vähem bürokraatiat; on veendunud, et osaline lahendus oleks suunata rohkem avaliku sektori vahendeid tehisintellekti alastesse teadusuuringutesse ülikoolides;
39. rõhutab, kui oluline on anda inimestele üldised digioskused juba lapsepõlves, et kaotada kvalifikatsioonilõhe ja integreerida teatavad elanikkonnarühmad paremini digitaalsesse tööturgu ja digiühiskonda; juhib tähelepanu sellele, et üha olulisem on koolitada tehisintellekti valdkonnas eri taustaga kõrgelt kvalifitseeritud spetsialiste, tagada selliste kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine kogu liidus ning täiendada olemasoleva ja tulevase tööjõu oskusi, et see suudaks toime tulla tööturu tulevaste oludega; julgustab seepärast liikmesriike hindama haridusalast pakkumist ning ajakohastama seda vajaduse korral TI-ga seotud oskustega ning koostama TI arendajatele spetsiifilised õppekavad, lisades samal ajal tehisintellekti ka tavapärastesse õppekavadesse; rõhutab vajadust tagada TI-oskustega seotud kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine kogu liidus, kuna mitu liikmesriiki ajakohastavad pakutavaid haridusvõimalusi TI-oskustega ning koostavad TI arendajatele eraldi õppekavasid; väljendab heameelt komisjoni jõupingutuste üle lisada digioskused teatavate kutsealade kvalifikatsiooninõuete hulka, mis on ELi tasandil ühtlustatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiviga (11); rõhutab, et need peavad olema kooskõlas usaldusväärse TI eetikasuuniste hindamisnimekirjaga, ning väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle muuta see nimekiri TI arendajate soovituslikuks õppekavaks; tuletab meelde kutsehariduse ja -õppe erivajadusi seoses tehisintellektiga ning nõuab kogu Euroopas koostööpõhist lähenemisviisi, mille eesmärk on suurendada TI potentsiaali kutsehariduses ja -õppes; rõhutab, kui oluline on koolitada selles valdkonnas kõrge
(11)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22)