C 15/36
ET
Euroopa Liidu Teataja
12.1.2022
Kolmapäev, 19. mai 2021
27. nõuab korrapäraseid sõltumatuid auditeid, et kontrollida, kas kasutatavad tehisintellekti rakendused ja nendega seotud kontrolli- ja tasakaalustusmeetmed vastavad kindlaksmääratud kriteeriumidele, ning nõuab, et järelevalvet nende auditite üle teostaksid sõltumatud ja piisava võimekusega järelevalveasutused; nõuab spetsiaalseid stressiteste, et aidata kaasa nõuete täitmisele ja tagada nende järgimine;
28. võtab teadmiseks tehisintellekti eelised ja riskid küberturvalisuse seisukohast ja selle potentsiaali küberkuritegevuse tõkestamisel ning rõhutab, et kõik tehisintellekti lahendused peavad olema küberrünnakute suhtes vastupidavad ning samal ajal järgima liidu põhiõigusi, eelkõige isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset; rõhutab, et tähtis on teha tehisintellekti ohutu kasutamise järelevalvet, ning et kasutajate kaitsetuse ja nendega seotud ohtude leevendamiseks on vaja avaliku ja erasektori tihedat koostööd; kutsub komisjoni üles hindama parema ennetamise vajalikkust küberturvalisuse ja selle leevendusmeetmete osas;
29. rõhutab, et COVID-19 pandeemia kriisi võib käsitleda digi- ja tehisintellektiga seotud tehnoloogiate arendamise, kasutuselevõtmise ja kasutamise katseajana haridus- ja kultuurivaldkonnas, mida näitlikustavad arvukad liikmesriikides kasutusele võetud internetipõhised õppeplatvormid ja kultuuri edendamiseks kasutatavad internetipõhised vahendid; palub seepärast komisjonil võtta neid näited arvesse, kui ta kaalub selliste tehnoloogiliste lahenduste ulatuslikuma kasutamise suhtes järgitava ELi ühtse käsitluse väljatöötamist;
Haridus
30. tuletab meelde, et tehisintellekti hariduses kasutamise eeltingimusena tuleb liidu tasandil suurendada digioskusi ning saavutada kõrgetasemeline digi-, meedia- ja teabealane kirjaoskus; sellega seoses toonitab liiduüleselt digikirjaoskuse ja tehisintellektipädevuse tagamise vajadust, eriti õpetajate koolitamise võimaluste arendamise kaudu; kinnitab, et tehisintellektitehnoloogiate kasutamine koolides peaks aitama vähendada sotsiaalset ja piirkondlikku digilõhet; väljendab heameelt komisjoni ajakohastatud digiõppe tegevuskava üle, milles käsitletakse tehisintellekti kasutamist hariduses; kutsub sellega seoses komisjoni üles seadma digivõimekuse, meediapädevuse ja -koolituse ning tehisintellektiga seotud oskused selle kava prioriteetideks ning ühtlasi suurendama teadlikkust tehisintellekti võimalikust väärkasutamisest ja talitlushäi­ retest; kutsub sellega seoses komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu ebakindlates oludes olevatele lastele ja noortele, kuna nemad vajavad digihariduse valdkonnas erilist toetust; nõuab tungivalt, et komisjoni tulevastes tehisintellekti käsitlevates seadusandlikes ettepanekutes käsitletaks põhjalikult tehisintellekti- ja robootikaalaseid algatusi haridusvaldkonnas; nõuab, et liikmesriigid liidu vahendeid kasutades investeeriksid koolide digivarustusse;
31. juhib tähelepanu sellele, et tehisintellekti kasutamine haridussüsteemides pakub palju võimalusi ja vahendeid hariduse muutmiseks innovaatilisemaks, kaasavamaks, tõhusamaks ja üha tulemuslikumaks, võttes selleks kasutusele uued kvaliteetsed õppemeetodid, mis on kiired ning isiku- ja õppurikesksed; rõhutab samas, et kuna sellised vahendid mõjutavad haridust ja sotsiaalset kaasatust, tuleb tagada nende kättesaadavus kõigile ühiskonnarühmadele ning selleks on vaja saavutada õppe ja hariduse võrdne kättesaadavus, kus kedagi ei jäeta tagaplaanile, eriti mitte puuetega inimesi;
32. toonitab, et tehisintellekti nii kriitiliseks kui ka tulemuslikuks kasutamiseks vajavad kodanikud vähemalt põhiteadmisi sellest tehnoloogiast; palub, et liikmesriigid lõimiksid oma digikirjaoskuse meetmetesse tehisintellekti alase teadlikkuse tõstmise kampaaniad; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama digikirjaoskuse kavasid ja arutelufoorumeid, et kaasata kodanikud, lapsevanemad ja õppurid avaliku sektori asutuste ja sidusrühmadega peetavasse demokraatlikku dialoogi tehisintellekti tehnoloogiate arendamise, kasutuselevõtu ja kasutamise üle haridussüsteemides; rõhutab, et intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vältimiseks on oluline teha õpetajatele, koolitajatele ja teistele isikutele kättesaadavaks tehisintellekti ja seonduvate tehnoloogiate alased õiged töövahendid ja oskusteave, et nad teaksid, mis need on, kuidas neid kasutatakse ja kuidas neid tuleb nõuetekohaselt ja seaduslikult kasutada; rõhutab eelkõige haridussektoris töötavate inimeste digikirjaoskuse olulisust ning eakate inimeste digivaldkonnas koolitamise tõhustamise tähtsust, arvestades, et noorematel põlvkondadel on nendest tehnoloogiatest juba üldine ettekujutus, sest nad on koos nendega üles kasvanud;
33. rõhutab, et tehisintellekti tõeline eesmärk haridussüsteemides peaks olema muuta haridus võimalikult individuaalseks, pakkudes õpilastele nende tugevatele ja nõrkadele külgedele vastavaid individuaalseid akadeemilisi suundi ja didaktilist materjali, mis on kohandatud nende omadustele, säilitades samal ajal hariduse kvaliteedi ja meie haridussüsteemide integreerimispõhimõtte;