12.1.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 15/131 Neljapäev, 20. mai 2021
17. rõhutab teisest küljest, et rahvastiku liigne koondumine teatud linnapiirkondadesse on juba kaasa toonud negatiivse kõrvalmõju, nagu ummikud, eluaseme- ja transpordikulude suurenemine, reostus, vee ebapiisav kättesaadavus, jäätmekäitlusprobleemid, suur energiatarbimine, elukvaliteedi langemine ja valglinnastumine ning märkimisväärne vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht mõnede rahvastikusegmentide jaoks; rõhutab, et see negatiivne mõju on toonud kaasa olukorra, kus kohalikud omavalitsused ei suuda pakkuda teenuseid kõigile linnapiirkondade elanikele; hoiatab, et elanikkonna suurel koondumisel linnapiirkondadesse on rahvatervisele negatiivne mõju, mis on seoses COVID-19 pandeemiaga ilmsiks tulnud;
18. märgib, et rändel on otsene mõju linnade kaasavusele, mis nõuab erinevates territoriaalsetes kontekstides vajadustele kohandatud poliitilisi ja toetavaid meetmeid; tuletab sellega seoses meelde, et majanduslikel põhjustel rändajad annavad maksude ja sotsiaalmaksetega suurema panuse kui nad saavad individuaalsete toetustena; rõhutab vajadust tugevdada kaasamispoliitikat ning toetada sellega seoses kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi;
Vajadustele kohandatud meetmed: rahvastiku vähenemise probleemile lahenduste leidmine
19. rõhutab selliste praeguste algatuste tähtsust nagu täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlev Euroopa innovatsioonipartnerlus, ühiskava „Intelligentne elukeskkond“ ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) digi- ja tervishoiualased teadmis- ja innovaatikakogukonnad; palub, et komisjon võtaks Euroopa piirkondade ees seisvate demograafiliste probleemidega tegelemisel arvesse nende algatuste raames juba välja töötatud lahendusi demograafiliste muutustega kohanemiseks; rõhutab pidevõppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tähtsust hariduse ja koolituse toetamisel piirkondades, kus on rahvastikukao oht;
20. rõhutab, et kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud asutused, kutseliidud ja valitsusvälised organisatsioonid on olulised, et teha kindlaks ja hinnata konkreetseid investeerimisvajadusi maa- ja linnapiirkondades liikuvuse, territoriaalse juurdepääsetavuse ja põhiteenuste osas ning seega vallandada asjaomaste piirkondade potentsiaal, sealhulgas majanduslikud, sotsiaalsed ja demograafilised trendid; on seetõttu veendunud, et neil peaks olema otsustav roll aktiivsete osalejatena kohalikest kogukondadest lähtuvate territoriaalsete strateegiate väljatöötamisel; rõhutab, kui oluline on võimaluse korral lisada asjakohastesse ELi programmidesse spetsiaalne eelarvemeede demograafiliste trendide ümberpööramiseks ja hinnata avaliku rahvastikupoliitika mõju; juhib tähelepanu sellele, et territoriaalne lähenemisviis sellistele ELi vahenditele nagu kestlik linnaarendus, kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiad või integreeritud territoriaalsed investeeringud võib olla kasulik vahend, mida saab kasutada töökohtade säilitamiseks ja loomiseks, piirkonna atraktiivsuse suurendamiseks ja teenuste kättesaadavuse suurendamiseks kohalikul tasandil; tunnistab ringmajanduse ja biomajanduse suurt potentsiaali nende piirkondade taaselustamisel ning nõuab vajadustele kohandatud tehnilist abi, et toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi nende strateegiate väljatöötamisel ja elluviimisel, sealhulgas kohalikke sidusrühmi, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda kaasavate osalusmeetodite kasutamise teel;
21. osutab vajadusele töötada välja Euroopa maaelu tegevuskava, mille eesmärk on parandada maa- ja äärepoolsete piirkondade juurdepääsetavust, atraktiivsust ja kestlikku arengut, et avaldada positiivset mõju tarneahela ja siseturu sujuvale toimimisele; märgib, et nende piirkondade juurdepääsetavust ja atraktiivsust saab suurendada, kui ettevõtjatele ja VKEdele antakse juurdepääs kapitalile ning investeeritakse innovatsiooni ökosüsteemidesse, et toetada teadmiste loomist ja tehnoloogia levikut, lisaks tagatakse kvaliteetsed avalikud ja olulised teenused, digiüleminek, sealhulgas väikeettevõtjate jaoks, digitaalne innovatsioon ja digitaalne ühenduvus ning kvaliteetsed transporditeenused; on seisukohal, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid määratlema võimalikult tõhusalt piisava teenuste osutamise ning maapiirkondade ja äärepoolsete piirkondade erivajaduste rahuldamiseks tuleks kasutada maapiirkondadele avalduva mõju kontrollimise kontseptsiooni, keskendudes poliitika rakendamisele ja sobivate lahenduste pakkumisele;
22. kordab, et transpordivõrkudel võib olla otsustav roll demograafiliste muutustega toimetulekul ja rahvastikukao peatamisel, kuna need tugevdavad maa- ja linnapiirkondade ühenduvust, muu hulgas investeeringutega ühistransporti ja muudesse liikuvusteenustesse maapiirkondades; rõhutab sellega seoses, kui oluline on parandada transporditaristut, sealhulgas hooldades ja taaselustades olemasolevaid transpordiühendusi ning luues ühendusi üleeuroopalise transpordi­ võrguga, mis on eriti olulised maapiirkondades, äärealadel, saartel ja äärepoolseimates piirkondades, toetades säästva ja aruka liikuvuse strateegia raames üleminekut kestlikele ja arukatele transpordivõrkudele ning tugevdades transpordisüstee­ mide koostalitlusvõimet;