12.1.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 15/117 Kolmapäev, 19. mai 2021
5. tuletab meelde juriidilist kohustust austada õigust turvalisele, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale, mis on muu hulgas eeltingimus kestlikule majandustegevusele, mis aitab kaasa üksikisikute ja kogukondade heaolule ja elatusvahenditele; tuletab meelde, et rahvusvaheline inimõigustealane õigus näeb ette õiguskaitsevahendid kliimamuutustest põhjustatud kahjude hüvitamiseks üksikisikutele, põliskogukondadele ja keskkonnaalaste inimõiguste kaitsjatele, meetmete rakendamiseks kliimamuutustega võitlemiseks ning riikide, ettevõtete ja üksikisikute kohustamisele vastutada oma tegevuse eest, mis mõjutab kliimamuutusi ja inimõigusi; kutsub sellega seoses ELi üles seadma karistuseta jäämise vastast võitlust üheks oma peamiseks prioriteediks, luues vahendid, mis võimaldavad inimõiguste ja keskkonnaalase õiguse täielikku, tõhusat ja kestlikku rakendamist ja jõustamist;
6. kutsub komisjoni üles tagama, et ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas (2020–2024) juba kehtestatud konkreetseid kohustusi inimõiguste, keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas rakendataks ja jälgitaks tõhusalt ning et kava rakendamine hõlmaks ka soolist perspektiivi;
7. toetab ÜRO inimõiguste ja keskkonna eriraportööri volitusi püüelda selle poole, et õigust elada turvalises, puhtas, tervislikus ja kestlikus keskkonnas tunnustataks ülemaailmselt inimõigusena; kutsub liitu ja liikmesriike selle õiguse ülemaailmset tunnustamist järgmisel ÜRO Peaassamblee istungijärgul toetama; on seisukohal, et see tunnustamine peaks toimima katalüsaatorina tugevamale keskkonnapoliitikale, paremale õiguskaitsele, üldsuse osalemisele keskkonnaalaste otsuste tegemisel, teabele ja õigusemõistmisele juurdepääsule ning inimeste ja planeedi paremale tulevikule;
8. nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks inimõiguste ja kliimamuutuste olukorra jälgimist ning hindaks tihedas koostöös ÜRO Inimõiguste Nõukogu / ÜRO inimõiguste ülemvolinikuga edusamme, mida tehakse inimõiguste integreerimisel ja süvalaiendamisel kliimameetmete kõigisse aspektidesse riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; nõuab sellega seoses, et liit võtaks meetmeid, et hartasse lisataks õigus turvalisele ja tervislikule keskkonnale ning et selle artiklit 37 järgitaks täielikult; rõhutab sellega seoses kui tähtis on tihe koostöö riikide ja kõigi asjaomaste institutsiooniliste osalejatega, kes on kaasatud inimõiguste ja keskkonnaalaste sätete nõuetekohase rakendamise tagamisse;
9. rõhutab, et kõigile inimestele tuleks igasuguse diskrimineerimiseta tagada põhiõigus turvalisele, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale ning stabiilsele kliimale ning et see õigus tuleb kindlustada ambitsioonika poliitika abil ja peab olema kõikidel tasanditel kohtusüsteemi kaudu täielikult jõustatav;
10. on veendunud, et tervislikku keskkonda puudutava inimõiguse integreerimine peamistesse keskkonnakokkulepetesse ja -protsessidesse on ülitähtis, et COVID-19-le terviklikult reageerida, mis hõlmab inimeste ja looduse vaheliste suhete ümbermääratlemist, vähendab riske ja hoiab edaspidi ära keskkonna halvenemisest tuleneva kahju;
11. ergutab ELi ja selle liikmesriike tegema ELi inimõiguste eriesindaja aktiivsel toetusel julgeid algatusi, et võidelda keskkonnakuritegude toimepanijate karistuseta jäämise vastu ülemaailmsel tasandil ja sillutada Rahvusvahelises Kriminaalkohtus teed uutele läbirääkimistele poolte vahel eesmärgiga tunnistada ökotsiid Rooma statuudi kohaselt rahvusvaheliseks kuriteoks; kutsub komisjoni ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles looma programmi liikmesriikide riiklike jurisdiktsioonide võimekuse suurendamiseks nendes valdkondades;
12. kutsub liitu ja selle liikmesriike üles korrapäraselt hindama, kuidas saab Euroopa rohelise kokkuleppe välismõõde kõige paremini edendada terviklikku ja inimõigustel põhinevat lähenemisviisi kliimameetmetele ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemisele; nõuab, et EL võimendaks Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamiseks mitmesuguseid tema käsutuses olevaid välispoliitikameetmeid, vahendeid ning poliitilisi ja rahalisi vahendeid; nõuab, et EL vaataks üle oma kliima rahastamise mehhanismid ja teeks ettepaneku neid vajaduse korral muuta, et tagada inimõiguste täielik austamine ja kehtestada sellele eesmärgile tugevad kaitsemeetmed; nõuab asjaomastes komisjoni talitlustes ja Euroopa välisteenistuses kliima kontaktpunktide loomist, mille ülesannete hulka kuuluks kogu ELi välistegevuse kliimakindluse tagamine; nõuab ELi ja kolmandate riikide vahelistes arengukoostööprogrammides nendes küsimustes läbipaistvat ja informatiivset suhtlust;