12.1.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 15/131 Четвъртък, 20 май 2021 r.
17. подчертава, от друга страна, че прекомерната концентрация на населението в определени градски райони вече води до отрицателни странични ефекти, като например задръствания, повишаващи се жилищни и транспортни разходи, замърсяване, недостатъчно наличие на вода, проблеми с обезвреждането на отпадъци, голямо потребление на енергия, влошаване на качеството на живот и разрастване на градските зони, както и значителен риск от бедност, социално изключване и несигурност за някои сегменти на населението; подчертава, че тези отрицателни последици доведоха до невъзможност за местните органи да предоставят услуги на всички жители на градските райони; предупреждава за някои от отрицателните последици за общественото здраве от високата концентрация на население в градските райони, които бяха изтъкнати от пандемията от COVID-19; 18. отбелязва, че миграцията има пряко въздействие върху приобщаването в градовете и изисква индивидуализирани отговори на политиката и мерки за подпомагане в различните териториални контексти; във връзка с това припомня, че икономическите мигранти допринасят повече чрез своите данъци и социалноосигурителни вноски от получаваните от тях отделни обезщетения; подчертава необходимостта от укрепване на политиките за приобщаване и от подкрепа за местните и регионалните органи в това отношение;
Индивидуализирани отговори: намиране на решения за предизвикателството на демографския спад 19. подчертава значението на текущите инициативи, като например Европейското партньорство за иновации в областта на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве, Интелигентната заобикаляща среда и Общностите за иновации в областта на цифровите и здравните знания на Европейския институт за иновации и технологии; призовава Комисията да вземе под внимание вече разработените чрез тези инициативи решения за приспособяване към демографските промени при разглеждането на демографските предизвикателства пред европейските региони; подчертава значението на Европейската квалификационна рамка за обучение през целия живот като начин за подпомагане на образованието и обучението в райони, изложени на риск от обезлюдяване; 20. подчертава, че местните, регионалните и националните органи, професионалните сдружения и НПО са от съществено значение за идентифицирането и оценяването на специфичните нужди в селските и градските райони от инвестиции за мобилност, териториална достъпност и основни услуги, и във връзка с това — за отключване на потенциала на съответните области, включително на икономическите, социалните и демографските тенденции; поради това счита, че те следва да играят решаваща роля като активни участници в разработването на териториални стратегии, произтичащи от местните общности; подчертава значението на включването на конкретен бюджетен отговор за обръщане на демографските тенденции във всички съответни програми на ЕС, когато е възможно, и от провеждане на оценки на въздействието на публичните политики върху демографията; отбелязва, че териториалният подход към инструментите на ЕС, като например устойчивото градско развитие, стратегиите за водено от общностите местно развитие или интегрираните териториални инструменти (ИТИ) могат да бъдат полезни инструменти, които да бъдат използвани за запазване и създаване на работни места, повишаване на привлекателността на региона и за подобряване на достъпността на услугите на местно равнище; признава, че кръговата икономика и биологичната икономика имат голям потенциал за възстановяването на тези райони и призовава за съобразена с конкретните условия техническа помощ в подкрепа на местните и регионалните органи при разработването и изпълнението на тези стратегии, включително чрез използване на методи за участие, включващи местните заинтересовани страни, социалните партньори и гражданското общество; 21. посочва, необходимостта от разработване на Европейска програма за селските райони, насочена към подобряване на достъпността, привлекателността и устойчивото развитие на селските и отдалечените райони, така че да имат положително въздействие върху доброто функциониране на веригата на доставки и на вътрешния пазар; отбелязва, че достъпността и привлекателността на тези области могат да бъдат подобрени чрез достъп до капитал за предприемачите и МСП и чрез инвестиции в иновативни екосистеми в подкрепа на създаването и разпространението на знания, както и чрез предоставяне на висококачествени обществени и основни услуги, цифровизация, включително за малките предприятия, цифрови иновации и цифрова свързаност и висококачествени транспортни услуги; счита, че местните и регионалните органи следва да определят подобаващото предоставяне на услуги по възможно най-ефективния начин и че следва да се използва концепцията за „ориентираност към селските райони“, за да се отговори на специфичните нужди на селските и отдалечените райони, с акцент върху изпълнението на политиката и постигането на подходящи решения; 22. отново заявява, че транспортните мрежи могат да играят решаваща роля за справяне с демографските промени и за спиране на обезлюдяването чрез засилване на свързаността между селските и градските райони, включително чрез инвестиции в обществения транспорт и други услуги за мобилност в селските райони; във връзка с това подчертава значението на подобряването на транспортната инфраструктура, включително чрез поддържането и съживяването на съществуващите транспортни връзки и осигуряването на връзки с TEN-T, които са особено важни в селските, периферните, островните и най-отдалечените региони, чрез подкрепа за прехода към устойчиви и интелигентни транспортни мрежи и подобряване на оперативната съвместимост на транспортните системи като част от стратегията за устойчива и интелигентна мобилност;