לִבְנִיַּת שְׁכוּנוֹת הַצָּפוֹן בְתֵל־אָבִיב



	
	לִבְנִיַּת שְׁכוּנוֹת הַצָּפוֹן בְתֵל־אָבִיב
	







במה נרכז השנה את דאגת העבודה לפועלי תל־אביב?

יתכן כי הבניה הגדולה הכּרכּית תאיט צעדה בחדשים הקרובים.
יש סימנים להתמעטות העבודה. ואם גם לא תתמעט זו במידה ניכרת – הרי מוטל
עלינו להכין כר־עבודה לעולים. ומאחת ניזהר: מהרעבת הפועלים
ומפירורי־עבודה. את הכוחות המקצועיים הפנויים עלינו להשקיע במפעל בר־קיימא.
ומפעל כזה הוא – בנין אלף ומאתים בתים טָפסיים לשכונות העממיות בצפון
תל־אביב.

הבניה הקטנה, העממית, היתה בשעתה מעין פתיחה לבניה
החדשה בתל־אביב: כעת היא יעוּדה להיות ההשלמה ההכרחית. ימין ושמאל
בעיריה מאוחדים בדעה זו, לכל הפחות להלכה. איש לא יחשוב כיום למפעל נפסד את
דבר הקמת 250 הבתים בנוֹרדיה ובשכונת־ברוכוֹב בזמנם. תשלומי נורדיה
(שכונת־ברוכוב לא סידרה עדיין, קצת מסיבות שאינן תלויות בה וקצת מתוך
רפיון־יד, את האפּותיקות) לבנק האפותיקאי נכנסים – עד כמה שידוע בציבור –
כסדרם ובדיוק גמור. ואת אשר הביאו הבתים הקטנים האלה למאות משפחות – רק בשם
אחד יכוּנה: “הצלה”.

השכונות העממיות בתל־אביב מונות כיום לערך 1500 חבר, רובם
ככולם בתי־אבות. לרשות השכונות האלה נמסרו לעת עתה רק 1100 מגרשי־בנין
בצפון תל־אביב, כדלקמן:

שכונת הפועלים 200

שכונת אוהלים וצריפים 450

שכונת השכנים א' 350

שכונת נמלים 50

שכונת עובדי העיריה 50

בסך הכל 1100

בתוך 1100 אלה נמצא, לאין ספק. מספר כל־שהוא, אם רב או
מעט, אשר יבנה בכוחות עצמו, לאחר שתתפתח בשטח הזה פעולת הבניה וההתישבות.
אנו ננקוט כעת את המספר המלא – כמו שהוא.

הבית הטפסי, אשר עליו מיוסד החשבון, צריך לעלות 200–210
לירות מצריות. כל העדפה על הסכום הזה צריכה לבוא בעין מצד הבוֹנה. אם
תסודר בניה טפסית (בעלת מידות וצורות מסוימות ביחס לחלקי הבניה, וביחוד
– ביחס לחלקי־העץ), בכמות גדולה ועל פי תכנית ערוכה מראש, יוכלו לבנות
במחיר זה בקירוּב בית בן שני חדרי־דירות, בצירוף חדרי־שימוש. התכנית צריכה
להתכוון להשאיר מקום להוספת חדר שלישי, אשר יבנה לו הבונה בזמן מן
הזמנים.

בהקמת הבית הטפסי צריך הבונה עצמו להשקיע, אם בכספו ואם בעבודתו, סך 30–40 לי“מ. הסך הנותר – 170 לי”מ – צריך לבוא:

א. מאת הבנק האפותיקאי הכללי, הלוָאה כנגד אפותיקה ראשונה – 120 לי"מ;

ב. מאת קרן־היסוד, הלואה כנגד אפותיקה שניה ובתנאי תשלומים מתאימים – 50 לי"מ.

כדי להנמיך את שער־הריבית הגבוה של האפותיקה הראשונה, מטעם
הבנק האפותיקאי הכללי, יצדק לא לזקוף כלל ריבית על ההלואה של קרן־היסוד, או
להסתפק בריבית סמלית בלבד.

סילוקי שתי ההלואות, עם התשלומים הנוספים לסידור כבישים
ומים, לא יעלו על סך 160–170 ג"מ לחודש. וכאן מונחת הבטיחות המוחלטת
לפרעון ההלוָאות.

גיוס הכספים למפעל זה – אם יעמידוהו במלוא קומתו וערכו הישובי – לא יהיה מן הנמנעות וגם לא יפגע לרעה במפעלים אחרים.

ואם יכבד עלינו מימון המפעל בשנה אחת, ומטעמי חוסר־עבודה
לא נהיה נאלצים להוציאו לפועל כולו בשנה אחת, – נגשימנו במשך שנתים, בדרך
בניה רצופה. ואולם – הסידור צריך להיות מלכתחילה מקיף ושלם. סוף מעשה –
במחשבה תחילה. אז תקום התאגדות ממשית של חברי השכונות – לשמה, לשם
הבניה וההתישבות, ובכל שכונה תוכל להופיע עזרה הדדית מחברים לחברים.

נתונה היכולת להכשיר את המגרשים, במובן החוקי והטכני,
לבניה במשך שבועות מעטים, וחובה מוטלת על העיריה, וביחוד על סיעת הפועלים
בעיריה, להחיש ולהמריץ את פעלה זה בכל אוֹן.

כל השאר יהיה תלוי בגורמים הלאומיים ובשכונות עצמן.

חשון תרפ"ו.














את הטקסט לעיל הפיקו מתנדבי פרויקט בן־יהודה באינטרנט.  הוא זמין תמיד בכתובת הבאה:https://benyehuda.org/read/38841