הדעת והמות



	
	הדעת והמות
	







1

א

1


מַסְוֵה אוֹר הַשֶּׁמֶשׁ הִנֵּה הֵסִירוּ

הַכּוֹכָבִים עַתָּה מֵעַל פָּנֵימוֹ

רָאוּ כִּי הָלְכָה יָצְאוּ וַיָּאִירוּ

מָה רַב הֲמוֹנָם מֶה עָצְמוּ רָאשֵׁימוֹ!

אֵין מִסְפָּר אֵין קֵצֶה אֵין סוֹף אֵין חֵקֶר



שָׁוְא עֲמַל כָּל סוֹפֵר כָּל תֹּכֶן2 שֶׁקֶר!




2


שָׁמַיִם וּשְׁמֵיהֶם אִם גָּאֹה גָּאוּ

וּמְרוֹמֵי הַמְּרוֹמִים עַד אֵין קֵץ סֶלָה

כַּיַּמִּים מַיִם כּוֹכָבִים מָלָאוּ

וּלְסָפְרָם וּלְחָקְרָם כָּל רוּחַ עָמֵלָה

וּסְפֹרוֹת כָּל פֶּה כָּל לָשׁוֹן הִבִּיעוּ

לִסְפּוֹר הָאֶחָד בָּם עוֹד לֹא הִגִּיעוּ.




3


וּבְגָדְלוֹ אִישׁ מֵהֶם יַחְפִּיר שִׁמְשֵׁנוּ

עִם כָּל הוֹלְכֵי מִסָּבִיב לָהּ גַּם יָחַד

וּלְרֹב גָּבְהָם הֵן תֶּחֱרַד נַפְשֵׁנוּ

וּלְמֶרְחָק בֵּינוֹתָם יֹאחֲזֶנָּה פָחַד

יִכְשַׁל כָּל לָשׁוֹן מֵהַגִּיד כָּל אֵלֶּה

הַסְּעִיפִים יִיעָפוּ גַּם כָּל לֵב יֵלֶא.




4


בֵּין נַעֲרָצִים רָצִים כַּחֵץ שָׁלוּחַ

הֲמוֹנִים אֵלֶּה אַדִּירֵי שָׁמַיִם

רָצָה גַם אָצָה כָּאָבָק בָּרוּחַ

הַקְּטַנָּה הַצְּעִירָה אֶרֶץ הַמַּיִם –.

מִי הָעָשׁ הַחַלָּשׁ יִרְחַשׁ עָלֶיהָ–?

הָאָדָם! – הַקָּט הַדַּל בִּילָדֶיהָ.




5


הַקָּטָן הַזֶּה הֵן הוּא הַיּוֹדֵעַ

הֶהָמוֹן הָרָב הַזֶּה וּמְלוֹאֵימוֹ

אַךְ הוּא הָרוֹאֶה אַךְ הוּא הַשּׁוֹמֶעַ

אַךְ הוּא הַמַּכִּיר גַּם מַבְדִּיל בֵּינֵימוֹ

יָחוּשׁ וִישָׁעֵר גַּם יִזְכֹּר לָדַעַת

חשֵׁב וּמַשְׂכִּיל אֶל כָּל לוֹ מִשְׁמַעַת.




6


דַּעְתּוֹ – מֵחוֹל הַדַּק עַד הַרְרֵי אָבֶן

מִצִּיץ אֵזוֹב עַד אַרְזֵי אֵל מַגַּעַת



מִכַּנְפֵי גוֹבַי3 עַד גַּב הָרְאֵם יָבֶן



מִקְּטֹן גֵּו גֶּבֶר עַד נֶפֶשׁ יוֹדַעַת

מֵאֲבַק שַׁחַק עָפָר וּרְסִיס הַמָּיִם

עַד כּוֹכְבֵי שַׁחַק אֲבַק הַשָּׁמָיִם.




7


אַךְ הוּא הָאֶחָד בִּיצוּרִים כֻּלָּמוֹ

הַיּוֹדֵעַ אוֹתְהֶם וּבִלְתּוֹ אָיִן –

יֵדַע כִּי עוֹד רָב לֹא יָדַע אוֹתָמוֹ

לֹא שָׁמְעָה אָזְנוֹ בַּל תִּרְאֵם הָעָיִן

יֵדַע זֶה הָעָשׁ כִּי יֵשׁ שָׁם עוֹד אַחַד

יוֹדֵעַ אוֹתוֹ וִידוּעָיו גַּם יַחַד.




8


רַבּוֹת וּגְדוֹלוֹת יֵדַע בַּשָּׁמַיִם

נוֹרָאוֹת וּנְצוּרוֹת יֵדַע בָּאָרֶץ

יֵדַע נִפְלָאוֹת תִּצַּלְנָה אָזְנַיִם

מִן הַתְּהוֹם עַד רֹאשׁ רוֹם הוּא יִפְרוֹץ פָּרֶץ

יֵדַע אֶת לֹא יֵדַע כָּל פֶּה לַשְׁמִיעַ

גַּם פִּיו דֵּעוֹתָיו לֹא יוּכַל יַבִּיעַ.




9


מִי יִשָּׂא אֶת רֹאשׁ שַׂרְעַפָּיו כִּי רַבּוּ

הָעוֹבְרוֹת עַל לִבּוֹ לִרְגָעִים סֶלָה

רִבְבוֹת אַלְפֵי אֶלֶף יֵצְאוּ יִסַּבּוּ

שׁוֹנוֹת וּמְשֻׁנּוֹת בָּאוֹר וּבַאֲפֵלָה

יֵדַע אֵיךְ יֵדַע – מַדּוּעַ יוֹדֵעַ

וּמַה הַדַּעַת וּלְאָן תִּשְׂתָּרֵעַ.






10


יֵדַע כָּל נֹעַם כָּל עֹנֶג כָּל נַחַת

שִׂמְחַת אוֹר חַיִּים אַהֲבַת חֵן וָיֹפִי

יֵדַע חֹק כָּל נִבְרָא בָּרוּם וּבְתַחַת

יִרְאֶה בָם טוּב יוֹצְרָם כִּי אֵין בָּם דֹּפִי

יֵדַע כִּי דֵעוֹתָיו חָיוֹת לָנֶצַח

יֵדַע נַפְשׁוֹ יוֹדַעַת, זֵר עַל מֵצַח.




11


יֵדַע צֶדֶק וֶאֱמֶת כָּל אָרְחוֹת ישֶׁר

יֵדַע כִּי אַךְ אֵלֶּה הֵם כָּל הַדַּעַת

יֵדַע כִּי אַךְ הֵיטֵב הוּא כָל הָעשֶׁר

יֵדַע כִּי טוֹב בַּל תֵּת בַּכֹּל מִגְרַעַת



יֵדַע מֶתֶק הַחֵן נַחַת הַחֶסֶד4



יֵדַע כִּי אַךְ בָּהֶם תֵּבֶל תִּוָּסֶד.




12


וּלְהוֹדִיעָם יֵדַע לִבְנֵי גִילֵהוּ

כֹּל יָדַע לִבּוֹ יוֹדַע גַּם לָהֵמָּה

וּבְדַעַת כִּי יֵדַע כֵּן גַּם רֵעֵהוּ

תֶּעֱרַב עָלָיו דַּעְתּוֹ כִּי אָז נָעֵמָה

כֵּן בִּלְשׁוֹנוֹ לִקְרוֹבִים וּלְאָזְנַיִם;

וּבְעֵטוֹ גַּם לִרְחוֹקִים וּלְעֵינַיִם.






13


וּמָה עוֹד לֹא יֵדַע זֶה הַיּוֹדֵעַ

עַל מִי לֹא יָבֶן עַל מִי לֹא יָשִׂיחַ

אֶת זֶה הוּא רוֹאֶה אֶת זֶה הוּא שׁוֹמֵעַ

זֶה טוֹעֵם וִימַשֵּׁשׁ אֶת זֶה יָרִיחַ

וּכְנָפַיִם יַעַשׂ לוֹ עוֹד מֵאֵלֶּה

לָעוּף עַד הָרֹאשׁ אֲבִי כָל הַפֶּלֶא.




ב

14


וּבְכֵן הוּא יֵדַע גַּם אֶת סוֹד הַנֶּצַח

גַּם כָּל אֲשֶׁר מֵעַל כֹּחוֹ לָדַעַת

אֲבָל עוֹד אַחַת יֵדַע – שׁוֹד וָרֶצַח! –

עוֹד אַחַת יֵדַע – כָּל לֵבָב קוֹרַעַת! –

הֵן זֶה הַיּוֹדֵעַ – הוֹי אֵיד עַצָּבֶת! –

יֵדַע – וּבְדַעַת זוּ – גַּם אֶת הַמָּוֶת.






15


אֶת הַמָּוֶת הָרָע וּמְקוֹר כָּל נֶגַע

כִּי גַם אוֹתוֹ יִקַּח – הֵן הוּא יוֹדֵעַ

אַךְ יָדַע הַזְּמָן וַיֵּדַע כָּרֶגַע

כִּי בוֹ זֻמָּן גַּם הוּא לִהְיוֹת גֹּוֵעַ

הוֹי דַּעַת רָעָה! דַּעַת הִי וָנֶהִי!

לָדַעַת בִּהְיוֹתוֹ כִּי גַם לֹא יֶהִי.




16


יֵדַע כִּי לֹא יֵדַע דַּעַת אֱלוֹהַּ

מֵאֵין לָדַעַת כָּל הַיְצוּר כָּמוֹהוּ

כִּי דֵעַ הָאֵל מִמֶּנּוּ גָבֹהַּ

כִּי הוּא הָאֵל יוֹדְעָם מִהְיוֹתָם תֹּהוּ

יֵדַע כִּי דַעְתּוֹ שׁוֹנָה גַּם חֹלֶפֶת

וּמֵאֶרֶץ יַחַד עִמּוֹ נֶאֱסֶפֶת.




17


יֵדַע כִּי דַעְתּוֹ הִיא לוֹ אַךְ כַּשָּׁמֶשׁ

שֶׁלֹּא אוֹר תָּמִיד הִיא עוֹלָם זוֹרֵחַ

מִפַּחַד בַּלֵּילוֹת הֲלֹא הִיא תָּמֶשׁ

וּבְנָגְהָהּ תִּשְׁלַח אָז לָנוּ יָרֵחַ

גַּם דַּעְתּוֹ בַּמָּקוֹם יִשְׂגַּב מִמֶּנָּה

תִּשְׁלַח הָאֱמוּנָה וּתְכַהֵן תַּחְתֶּנָּה.




18


יֵדַע כִּי כָל דַּעְתּוֹ אֶפֶס וָאָיִן

כִּי כָל נוֹדַע לוֹ כֵן לֹא כֵן הִנֵּהוּ

גַּם זֶה הָאֵל הַנִּרְאֶה אֶל כָּל עָיִן



רַק אֲחוֹרָיו יִרְאֶה5 אַךְ לֹא פָּנֵיהוּ



כִּי לֹא יֵדַע מָה הוּא, רַק: כִּי לֹא אָיִן6



וּכְהֵרָאוֹת אִישׁ מֵאֲחוֹרָיו לֶעָיִן.




19


גַּם כִּי לֹא אַיִן – דַּעַת מִי תּוֹכֵחַ

אֲהָהּ! גַּם בָּזֶה חָשְׁכָה לוֹ הַשָּׁמֶשׁ

גַּם פֹּה אוֹר דַּעַת לֹא יָקָר זוֹרֵחַ

גַּם פֹּה אֱמוּנָה תַּגִּיהַּ לֵיל אָמֶשׁ

קָצְרָה יַד הַדַּעַת שָׁם בַּגָּבוֹהַּ

לַעֲשׂוֹת לָנוּ הָהּ! גַּם אָב וֵאלוֹהַּ.




20


שָׁם בַּגָּבוֹהַּ יַד דַּעַת לֹא רָמָה

שָׁם תַּעֲמוֹד בַּמַּחְשָׁךְ וּמְבוּכַת פֶּלֶא

קוֹל עוֹלָמִים אֵין-קֵץ אַךְ תִּשְׁמַע שָׁמָּה

קוֹרֵא “אֵי אָב לָנוּ, אָן יוֹצֵר אֵלֶּה?!”

הָהּ! וּבְאֵין עוֹנֶה הַמְּהוּמָה הוֹמִיָּה

וֶאֱמוּנָה אַךְ הִיא תָּשִׂים לָהּ דּוּמִיָּה.




21


יֵדַע כִּי יֶשׁ יוֹם וִיהִי לֹא-יוֹדֵעַ

הַיְדוּעִים יִהְיוּ אַךְ יוֹדְעָם אֵינֶנּוּ

יֵדַע כִּי כָל מוֹדַע כָּל-אָח וָרֵעַ



גַּם דּוֹרוֹ כֻּלּוֹ הָמָּוֶת יַשֶּׁנּוּ7



יֵדַע כִּי כָל הַחַי וּלְעֵינָיו עָתָּה

כִּכְבָר אֵין כָּל-שָׂרִיד לוֹ בַּשְׁאוֹל מָטָּה.




22


יֵדַע הֲמוֹן קִרְיָה וּבְעוֹדָם סֶלָה

לִרְאוֹתָם בַּקֶּבֶר כֻּלָּם לֹא חַיִּים

יֵדַע לִרְאוֹת כָּל-גֵּוָה כִּי נָבֵלָה

וּבְעֵת יִרְאֶנָּה בִּמְחוֹלַת מַחְנַיִם

הוּא יֵדַע בִּמְשׂוֹשׂ חֲתָנִים אִתָּנוּ

לִרְאוֹת אֶת קִבְרֵיהֶם כִּי גַם נוֹשָׁנוּ.




23


יֵּדַע כִּי כָל הַדּוֹר לַעֲבוֹר קִדְּמָנוּ

גַּם הֵם כָּמוֹנוּ עַל מָוֶת דִּבֵּרוּ

וּשְׁמוֹ אַךְ זָכְרוּ לֹא לוֹ הִתְבּוֹנָנוּ

וּכְסַפֵּר חֲלוֹם אֹדוֹתָיו סִפֵּרוּ

עַד אֲשֶׁר כַּחֲלוֹם חַיֵּיהֶם נִכְזָבוּ

הֵקִיצוּ מֵחַיִּים וּלְדוּמָה שָׁבוּ.




24


גַּם קוֹל דּוֹר הָאַחְרוֹן יֵדַע לִשְׁמוֹע

אוֹתוֹ גַּם דּוֹרוֹ בַּמֵּתִים יַזְכִּירוּ

(הוֹי דּוֹרוֹת כַּנֵּרוֹת תַּמִּים לִגְוֹעַ

אֵלֶּה כִּי יִכְבּוּ אֲחֵרִים יָאִירוּ)

יֵדַע מַה שֶּׁיִהְיֶה אָז לָאַחְרוֹנָה

עֵת לֹא יֵדַע מֶה הָיָה לָרִאשׁוֹנָה.




25


יֵדַע כִּי דַעַת מוֹתוֹ הוּא מוֹתֵהוּ

כִּי אֵין מָוֶת לַאֲשֶׁר לֹא יֵדָעֶנוּ

כָּל חַי זוּלָתוֹ לֹא יָדַע קִצֵּהוּ

וּבְמוֹתוֹ אַךְ יֶחֱלֶה – אַחַר אֵינֶנּוּ

אַךְ אִישׁ הוּא יוֹדְעוֹ אַךְ הוּא הַמֵּת סֶלָה

מִיּוֹם הִוָּלְדוֹ עַד שׁוּבוֹ לִשְׁאוֹלָה.




26


כִּי מַה זֶּה הַמָּוֶת? – אַךְ תֹּם הַחַיּיִם

כָּל רִגְעֵי חַיָּיו יִרְאֶה כִי יָסוּפוּ

עַל כֵּן כָּל רֶגַע מוֹתוֹ לָעֵינַיִם

כִּי חַיָּיו וּרְגָעָיו יַחְדָּו יָעוּפוּ

וּבְרֵאשִׁיתוֹ אַחְרִיתוֹ יֵדַע גָּבֶר

וּבְחַיָּיו – מוֹתוֹ וּבְבֵיתוֹ – הַקָּבֶר.




27


אַף כִּי יֵדַע כִּי כָל טוֹב כָּל שַׁעְשׁוּעַ

עוֹד הֵם בָּאִים וּכְבָר תַּמּוּ חָלָפוּ

טֶרֶם יוֹם יָחוּל גַּם צֵאתוֹ יָדוּעַ

שַׁבָּת וּמוֹעֵד יָבוֹאוּ גַּם סָפוּ



וּשְׁנוֹת הַטְּפָחוֹת8 אִם אָרְכוּ כֵּן כָּלוּ



כִּימֵי קַדְמוֹנִים כֵּן אָבְדוּ נִבְהָלוּ.




28


יֵדַע אֵיד בִּמְאוֹדוֹ9 וּבְחֶבְלוֹ הֶבֶל



כִּי חֵילוֹ לֹא יָחִיל אוֹנוֹ אֵינֶנּוּ

כִּשְׂשׂוֹנוֹ, כִּיגוֹנוֹ, וּכְאֵבֶל, נֵבֶל

מָחָר אֵין זֵכֶר מֵהֶם וּמִמֶּנּוּ



הוּא עִם הַוָּתוֹ10 שֶׁבָּהּ לֹא יָנוּחַ



נָעוּ לֹא נוֹדָעוּ כַּמּוֹץ בָּרוּחַ.




29


זֶה הַחַי הַמֵּת, הַבָּאוֹת יוֹדֵעַ

שֶׁהוּא עִם כָּל חַיָּיו כַּצֵּל יִבְרָחוּ

וּמַעְשָׂיו יַעַשׂ (וּכְמוֹ יִשְׁתַּגֵּעַ)



כַּאֲשֶׁר11 הוּא וָהֵם לָעַד לֹא יִסָּחוּ



יַעַן כִּי חַיָּיו הוּא יִרְאֶה לַעַיִן

וַאֲשֶׁר יָדַע בּוֹאוֹ עוֹדֶנּוּ אַיִן.






30


גַּם חַיָּיו אֵלֶּה אַךְ מִפְעָלִים הֵמָּה

וִיחוּשֵׁם תָּמִיד כִּי יִגְּעוּ בּוֹ סֶלָה

אוּלָם דַּעְתּוֹ רָפָה הִיא לֹא עָצֵמָה

מַעְלוֹת רוּחַ כֻּלָּהּ לֹא בּוֹ עוֹלֵלָה

לָכֵן יָחוּשׁ כֹּל אֶל חַיִּים נוֹגֵעַ

לֹא אֶת תֹּם חַיָּיו אֲשֶׁר אַךְ יוֹדֵעַא –.




31


הֵן כֹּה גַּם יִשָּׂא עַל דַּל הַשְּׂפָתַיִם

אֶת הַשֵּׁם מָוֶת וִידַבֵּר בּוֹ סֶלָה

מִבְּלִי יֵחַת יֶחְרַד יָפִיק בִּרְכַּיִם

וּכְמוֹ זוֹ נַפְשׁוֹ לֹא מָוֶת יִחֵלָּה

גַּם יַזְכִּיר יָמִים בָּאִים וּבְרָב-נַחַת

וּבַל יִזְכּוֹר כִּי הֵם נוֹשְׂאָיו אֶל שַׁחַת.




32


אִם חַיָּיו אַךְ שׁוֹנִים נוֹעַ אַל שֶׁבֶת

וּמָוֶת אַךְ דּוּמָם שֶׁבֶת אַל נוֹעַ

הֶאָמוֹר כִּי רוּחַ בַּרְזֶל חוֹטֶבֶת

כֵּן מָוֶת בַּחַיִּים יוּכַל לִנְגּוֹעַ

אַף כִּי זִכְרוֹן מָוֶת חַלָּשׁ אֵין-כֹּחַ

בִּפְעֻלּוֹת הַחַיִּים מִבְּלִי מָנוֹחַ.




33


(הֲלֹא תִבְכֶּה תָּמִיד אָדָם! עָלֶיךָ

וּבְכִי יִבְכֶּה לָךְ כֹּל לִבְכּוֹת יוֹדֵעַ

אַתָּה עַל כָּל רָמִים יָדִין שִׂכְלֶךָ

וּכְכָל הַשָּׁפֵל גַּם אַתָּה גֹוֵעַ

עוֹד זֹאת לָךְ כִּי עוֹד תֵּדַע גַּם אֶת אֵלֶּה



וּלְהוֹשַׁע לָךְ לֹא תוּכַל כַּאֲסִיר כֶּלֶא12.)




34


הוּא יֵדַע כִּי לֹא עוֹד גַּם זֹאת הָאָרֶץ

לֹא עוֹד תִּחְיֶה גַּם הִיא שָׁנִים חָיָתָה

כִּי קָרֵב וּבָא גַּם אֵלֶיהָ קָרֶץ

וּכְבָר זָקָנָה הָהּ! וּכְבָר חָלָתָה

וּכְבָר הִיא בַּנְּצָחִים כָּרְתָה לָהּ קָבֶר

וּכְבָר נָס לֵחָהּ תַּם כֹּחָהּ כַּגָּבֶר.




35


וּמִי יוֹדֵעַ אִם אֵלֶּה מִמַּעַל

הָאוֹרִים הָרַבִּים שֶׁאֵין קֵץ לָמוֹ

הָהּ! אִם לֹא מִזֶּה גַּם אֲלֵיהֶם יַעַל

הַמָּוֶת הָרָע וִיצַחֵק גַּם בָּמוֹ

וִידָעוּהוּ אוּלַי מִכְּבָר גַּם הֵמָּהּ

וּבְכֵן גַּם דַּעְתָּם לָהֶם לֹא נָעֵמָה.




36


“וּמִי יוֹדֵעַ” הֲלֹא גַם נֵדָעָה

רַבִּים בָּהֵמָּה שֶׁכְּבָר מֵתוּ תַּמּוּ

שֶׁכְּבָר נִפָּצוּ וּפְקוּדָתָם בָּאָה

וָהֵם וּמְלוֹאֵיהֶם יַחַד נָשַׁמּוּ

הוֹי יַם הַתֹּהוּ! – מִי יָמוֹד גָּדְלֶךָ

מִמְךָ הַכֹּל בָּא הַכֹּל שָׁב אֵלֶיךָ.




37


אִם יֵדַע הָאָדָם כָּל חַי לָנֶצַח

הֲלֹא גַּם יֵדַע אֶת כָּל הַגֹּוֵעַ

וּמַה לּוֹ כָּל טוֹב אִם בַּעֲצָמָיו רֶצַח

מַה דַּעַת הַטּוֹב אִם גַּם רַע יוֹדֵעַ

הָהּ לַיּוֹם אָכַל מִפְּרִי עֵץ הַדַּעַת

מֵאָז מוֹת יָמוּת – הַתְּמוּתָה נוֹדַעַת! –




38


לֹא פֶרִי אָכַל לֹא זֹאת הַמַּכְשֵׁלָה

כִּי אִם דַּעַת אָהֵב לִמְצוֹא בָהּ נַחַת

לֹא הֶאֱמִין כִּי לוֹ אַךְ מָוֶת בָּהּ סֶלָה

כִּי יֵדַע בָּהּ מוֹתוֹ יֵדַע כָּל שַׁחַת

חָשׁ לוֹ עֲתִידוֹת כָּל טָמוּן לָדַעַת

מֵאָז מוֹת יָמוּת הַתְּמוּתָה נוֹדַעַת.




39


יוֹם יוֹם יָמוּת – כִּי הַתְּמוּתָה נוֹדָעַת!

לֹא יָמוּת בַּמָּוֶת כִּי אִם בַּחַיִּים!

לֹא יָמוּת בַּמָּוֶת כִּי אִם בַּדָּעַת!

כִּי אִם בַּדַּעַת הוּא פָּקַח עֵינַיִם

לִרְאוֹת אֶת קִצוֹ וּלְכָל טוּבוֹ – קֶצֶב

לִרְאוֹת כָּל רָעָה וָהוּא כָּל הָעֶצֶב.




40


הֵן מָוֶת אָמוּר לוֹ וּבָא עַצֶּבֶת



“עֶצֶב” “עִצָּבוֹן”13 וּמָוֶת אַיֵּהוּ?



אַךְ הַתְּמוּתָה מֵעוֹדוֹ בּוֹ נִצֶּבֶת

רַק אִם לֹא נוֹדְעָה לוֹ הֵן לֹא תִקְרֵהוּ

לֹא יָמוּת כָּל חַי לֹא מָוֶת יוֹדֵעַ

לֹא עֵת כִּי חַי הוּא לֹא עֵת הוּא גֹוֵעַ.




41


וּמִפְּרִי עֵץ זֶה עֵת אָכְלָה גַּם אֵשֶׁת

כִּי מָוֶת בַּלֵּדָה מֵאָז יוֹדַעַת

וּבְעוֹד הֵרֹנָהּ עִצְּבוֹנָהּ חוֹרֶשֶׁת

וַהֲרַת פָּרָה תָּחִיל אַךְ עֵת כּוֹרַעַת

לָכֵן יוֹם אָכְלָם אַךְ בָּא עֶצֶב פָּחַד

עַל מָוֶת וַהֲמוֹן צָרוֹת כֻּלָּם יָחַד.






42


הֵן מָתוֹק הָאוֹר וּנְעִימִים הַחַיִּים

וּמְלוֹא כָל הָאָרֶץ עֹנֶג מָלָאוּ

חַיִּים הֵם כֻּלָּם אֲבָל לָעֵינַיִם

וּבְדַעַת מֵתִים הֵם וּקְבוּרִים בָּאוּ

עַל כָּל אֲשֶׁר הוּא וַאֲשֶׁר עוֹד גַּם יֶהִי

הִיא נוֹשֵׂאת הִי קִינָה מִסְפֵּד וָנֶהִי.




43


מֵאָז מָצָא דַעַת נָשָׂא הֶעָיִן

אָהַב כָּל יִתְרָה וַיִבְחַר כָּל מֶגֶד

מָאַס בַּמַּיִם וַיִּבְחַר בַּיָּיִן

בּוֹשֵׁשׁ בָּעֵירוֹם וַיִּבְחַר בַּבֶּגֶד

מָצָא לוֹ דַּרְדַּר וַיּוֹצִיא לוֹ לֶחֶם



וַיֶאֱהַב כָּל כָּבוֹד קִנְאָה וָלָחֶם14.




44


הִיא הוֹרַתְהוּ חֶרֶב לִמְּדַתְהוּ קֶשֶׁת

וַיִלְמַד מָדוֹן אַף יִרַדֹּף דֹּפִי

הִתְאַוָּה כָּל תַּאֲוָה גַּם דַעַת אֵשֶׁת

וַיַּבְדֵּל בֵּין נָשִׁים כִּי יָדַע יֹפִי



נִכְסָף לַכֶּסֶף וּלְאָסְפוֹ בַּל יֵלֶא15



וּלְרַע לוֹ גַּם יָדַע כִּי טוֹבוֹת אֵלֶּה.




45


הָהּ דַּעַת עֵץ זֶה טוֹב וָרָע גַּם יַחַד

הִיא אֶת כָּל הַטּוֹב אַךְ בָּרָע תִּרְאֵהוּ

כִּי מֵרָחוֹק תִּרְאֶה בוֹ שׁוֹד וָפַחַד

וּבְטֶרֶם בּוֹא יָגוֹן בַּגִּיל תֶּחֱזֵהוּ

וּלְעֵינֵי חַיֵּינוּ תַּצִּיג הַמָּוֶת

כָּל רֹאשׁ שִׂמְחָתֵנוּ בּוֹ הִיא מַכְאֶבֶת.




46


הִיא תָּאיץ בַּבָּאוֹת וַעֲתִידוֹת חָשָׁה

יָמִים יָבוֹאוּ תַּעֲבִיר עַל פָּנֶיהָ

אֶל חַיִּים חֲדָשִׁים אִם אַךְ נִגָּשָׁה

כַּמָּוֶת יָשָׁן יִהְיוּ מוּל עֵינֶיהָ

כִּי תָרוּץ לַעֲמוֹד עוֹד מֵהֶם וָהָלְאָה

בִּמְקוֹם גַּם אַחְרִיתָם חָלְפָה חָדָלָה.




47


וַאֲשֶׁר יֵדַע16 יוֹתֵר מַכְאוֹבוֹ יֶרֶב



וּכְגֹדֶל דַּעְתּוֹ יִגְדַּל לוֹ כָּל פֶּגַע



גַּם חִשְׁקוֹ יֶחְזַק כָּל תַּאֲווֹתָיו הֶרֶב17



וּמְפַחֵד תָּמִיד לֹא יֵשֶׁל18 אַף רֶגַע



גַּם כַּעְסוֹ כַּבִּיר כִּי יָחוּשׁ כָּל חֹסֶר

יִחְיֶה עִם מוֹתוֹ וַיֹּאכְלֶנּוּ בֹּסֶר.




48


אָז מִכָּל עֵדֶן יָצָא הַיּוֹדֵעַ

וּמַכְאוֹב דַּעַת יָצָא עִמּוֹ יַחַד

אָז מִי הַנָּחָשׁ יָדַע הַגּוֵֹעַ

כִּי הֱחִישׁוֹ לָדַעַת רָע וָפַחַד

יָדַע כִּי לַעֲזֹב אֶת תֻּמּוֹ אַךְ מֶרִי



וּלְהַשְׂכִּיל מַה מַּר כִּי נֶחְמָד הַפֶּרִי19.




ג

49


אַךְ אוֹר קָרוֹב יַסְתִּיר אוֹרוֹת מִלְמַעְלָה

אִם אָמְנָם רַבּוֹת מִמֶּנּוּ הֵן הֵנָּה

אוֹר שֶׁמֶשׁ מַסְוֶה הוּא עַל כּוֹכְבֵי לַיְלָה

אִם רַבִּים וּגְדוֹלִים הֵמָּה מִמֶּנָּה

וּבְהָסִיר מָוֶת מַסְוֵה אוֹר חַיֵּינוּ

אוֹר חַיֵּי עוֹלָם יֵרָאֶה אֵלֵינוּ.




50


“יֵרָאֶה אֵלֵינוּ” אֲבָל לֹא עָתָּה

כִּי לֹא כֵאֱלֹהִים נֵדַע כָּל הַדַּעַת

קָצְרָה דַעְתֵּנוּ פֹּה בַּשֵּׁפֶל מָטָּה

וּלְהָבִין גַּם הַנֶּצַח לֹא מַגַּעַת

מָה דַּעַת עֵץ הַזֶּה אִם לֹא שָׁלֵמָה

לוּ לֹא אָכַל מֶנְהוּ וַנְּהִי כַּבְּהֵמָה.




51


אוֹ לוּ אָכַל אָז גַּם מֵעֵץ הַחַיִּים

הוּא דַעַת אֵל כֻּלָּהּ בִּיצוּרָיו סֶלָה

עֵץ חַיֵּי עוֹלָם הוּא מַטַּע שָׁמַיִם

כִּי אָז דַּעַת עֶלְיוֹן יָדַע בַּשְּׁפֵלָה

וּבְדַעַת זוּ הַשְּׁלֵמָה מִבְּלִי חֶסֶר

רָאָה חַיֵּי עוֹלָם גַּם פֹּה בַּסֵּתֶר.




52


כִּי דַעַת אֵל הִיא בִיצוּרָיו כֻּלָּמוֹ

וּבְדַעְתּוֹ זוּ גַּם חַיֵּיהֶם נִקְשָׁרוּ

וּלְפִי רֹב וּמְעַט זוּ הַדַּעַת בָּמוֹ

גַּם חַיֵּיהֶם בָּם יִגְאוּ אוֹ יִצְעָרוּ

כֵּן חַיֵּי שׁוֹר לֹא חַיֵּי קוֹף הַיַּעַר

וּבְחַיֵּי מַשְׂכִּיל לֹא חַיֵּי אִישׁ בַּעַר.




53


וַאֲשֶׁר דַּעְתָּם כֵּהָה לֹא נִרְאוּ חַיֵּימֹו

וּבֵין הַחַיִּים לֹא הֵם יִתְחַשָּׁבוּ

וַאֲשֶׁר דַּעְתָּם בָּרָה חַיִּים נִרְאֵמוֹ

וּבְמִדַּת הַדַּעַת חַיִּים יִשְׁאָבוּ

גָּדְלוּ חַיֵּי אִישׁ אִם דַּעְתּוֹ גָּדֵלָה

אַף כִּי דַעַת אֵל – עֵץ הַחַיִּים סֶלָה!.




54


עֵץ חַיֵּי עוֹלָם הִיא! עוֹלָם בַּל תֶּרֶף

אֵין מָוֶת כָּלִיל לַכֹּל פֹּה אִתָּנוּ

וּמְקוֹר הַחַיִּים מִלְּהַחְיוֹת בַּל יֶרֶף

אַךְ חַיִּים שׁוֹנִים כָּל הַתְּמוּתֹת לָנוּ

הַכֹּל נִכְסָף לִהְיוֹת וַחֲלִיפוֹת יִבְחָרוּ

חַיֵּי שֵׁפֶל בִּגְבוֹהִים אַךְ יִתְיַמָּרוּ.




55


חֹק מֵעוֹלָם הָיָה מוּת כֹּל יֻצָּרוּ

עֵץ דַּעַת טוֹב וָרָע זֹאת אַךְ הוֹרָנוּ;

חָק עוֹלָם הוּא כִּי בַחַיִּים יִשְׁאָרוּ

עֵץ דַּעַת עֶלְיוֹן אַךְ יוֹדַע זֹאת לָנוּ

וּלְאָדָם דַּעַת טוֹב וָרָע נִתָּנָה

וּרְעוּתָהּ אֲהָהּ! מֵאִתּוֹ נִצְפָּנָה.




56


וּלְרוֹם דַּעַת זוּ לוּ אָדָם הִגִּיעַ

אָז יָדַע חַיֵּי עַד וָחַי אַךְ בָּמוֹ

כִּי אָז רָאָה בָרוּר כִּי בוֹ הוֹפִיעַ

עוֹדוֹ בֶחָלֶד אוֹר חַיֵּי עוֹלָמוֹ

אָז בַּחַיִּים אֵל נַפְשׁוֹ הִתְעַנָּגָה

וּלְמָוֶת וּפְגָעָיו בִּשְׁאָט לָעָגָה.




57


כִּי עֵינֵי הָאָדָם אָז לֹא תִרְאֶינָה

אֶל חַיֵּי חֶלְדֵּנוּ חַיֵּי הַשָּׁפֶל

וּכְמוֹ לוּ קָרְבוּ הַכֹּכָבִים הֵנָּה

נִרְאָה אוֹר שֶׁמֶשׁ אָז לָנוּ כַּעֲרָפֶל

כִּי לוּ חַיֵּי עוֹלָם נִרְאוּ לֶעָיִן

אָז חַיֵּי חֶלֶד חָשַׁבְנוּ כָאָיִן.




58


אַךְ אָז לֹא עָבַד הָאָדָם הָאֲדָמָה

כִּי לִצְחוֹק הָיוּ לוֹ כָּל מַחֲמַדֶּיהָ

כִּי דַּעְתּוֹ הָרַבָּה הָיְתָה אָז רָמָה



מִשִּׁפְלוּת חַיֵּי אֶרֶץ וּמְאֹדֶיהָ20



כִּי אִם חַיֵּי עוֹלָם עָלָיו יַגִּיהוּ

גַּם מוֹרָשֵׁי לִבּוֹ אָז עוּף יַגְבִּיהוּ.




59


וּפֹעַל אָדָם אִלּוּ אֵין בָּאָרֶץ

כִּי עַתָּה שָׁמֵמָה שָׁבָה לַתֹּהוּ



וֵאלֹהִים לֹא תֹהוּ בָּרָא21 אַף שָׁרֶץ



וּמִי זֶה יוֹדֵעַ חֶפְצוֹ כָּמוֹהוּ –

וַיְצַו אָז עָלָיו פּוֹרְשֵׂי הַכְּנָפַיִם

לִשְׁמוֹר בַּחֶרֶב דֶּרֶךְ עֵץ הַחַיִּים.




60


הֵמָּה הַכְּרוּבִים תַּבְנִית אָדָם יָלֶד

וּכְנָפַיִם לוֹ כַּמַּלְאָךְ שָׁלוּחַ

אוֹת – כִּי לֹא אַךְ בָּשָׂר אָדָם בֶּחָלֶד

כַּיֶּלֶד הַזֶּה גַּם לֹא אַךְ אִישׁ רוּחַ

וּלְבַל יִפֶן אַךְ כֹּה אוֹ כֹה לָלֶכֶת

סָגְרָה לִקְרָאתוֹ חֶרֶב מִתְהַפֶּכֶת.




61


מִתְהַפֶּכֶת הִיא כֹּה וָכֹה הַחֶרֶב

לִהְיוֹת אַךְ בָּשָׂר לֹא תִתֵּן לַגָּבֶר

גַּם לֹא אַךְ הֲלִיכוֹת רוּחוֹ הוּא יֶרֶב

כִּי לָרוּחַ גַּם בָּשָׂר הוּא בֵית חָבֵר –

בֵּין הַגָּן עֳמוֹד וּבֵין אַדְמַת אָרֶץ!

וּקְרב אֶל חַד מֵהֶם אַל תִּפְרוֹץ פָּרֶץ!






62


יִדַּק הָרוּחַ יִזַּךְ בַּגָּבֹהַּ

כָּל נֵר שָׁם יִדְעָךְ חַיִּים חִישׁ יִתָּמּוּ

כֵּן בִּקְרֹב אָדָם אֶל דַּעַת אֱלוֹהַּ

יִכְבֶּה נֵרוֹ חִישׁ וִיצוּרָיו יִדָּמּוּ

גַּם מִבְּלִי דַּעַת נֶפֶשׁ כִּזְאֵב עָרֶב

תִּירָא אֶת הַכְּרוּב תִּפְחַד אֶת הֶחָרֶב.




63


הֵמָּה הַכְּרוּבִים הָיוּ גַּם מִשְׁמָרֶת

בַּאֲרוֹן אֱלֹהִים שָׁמָּה בָּאֹהֶלָה

לִבְלִי יִקְרַב אִישׁ גַּלּוֹת הַכַּפֹּרֶת

מֵעַל מַדַּע אֵל צָפוּן בַּדָּת סֶלָה

כִּי גַם הַדָּת מַסְוֶה עַל חָכְמַת מָעְלָה

וּבְאוֹר הַשֶּׁמֶשׁ עַל אוֹר כּוֹכְבֵי לָיְלָה.




64


כִּי לוּ עֵין הָאָדָם הָיְתָה צוֹפִיָּה

תַּכְלִית דַּעַת שַׁדַּי חָכְמַת עוֹשֵׂהוּ

אָז גַּם מִבְּלִי דָּת יָדַע כָּל תּוּשִׁיָּה

מַה הַטּוֹב וּמָה רָע בַּעֲשׂוֹת מַעֲשֵׂהוּ

וּבְהַעְלִים מֶנּוּ דַּעַת אֵל סוֹדֶיהָ

עַל כֵּן בַּדָּת יִשְׁמַע אַךְ פִּקּוּדֶיהָ.




65


לֵאמֹר לָאָדָם הֵן תּוֹרַת אֱלוֹהַּ

אַךְ הִיא חָכְמָתְךָ לֹא תֶחְכַּם כָּמוֹנִי

דַּע אַךְ טוֹב וָרָע לֹא טוֹב הַגָּבֹהַּ

וִירָא מוֹתְךָ וַעֲבוֹד אֶרֶץ מֵעֹנִי

וּכְבוֹא שִׁמְשָׁךְ תִּרְאֶה דַּעַת קוֹנֶךָ

אָז תִּחְיֶה חַיֵּי עַד עִם אֲדוֹנֶיךָ.




66


עַתָּה אַל תָּבוֹא דֶּרֶךְ עֵץ הַחַיִּים

אֶל הֵיכַל חָכְמָה מִבֵּית לַפָּרֹכֶת

אַל תָּסִיר הַמַּסְוֶה מִן בַּת שָׁמַיִם

וּרְאֵה כִּי שָׁם לָךְ חֶרֶב מִתְהַפָּכֶת

אָחוֹר לֹא פָנִים אֶת הַכֹּל תֵּרֶא

וָרַב לָךְ מַשְׂכִּיל מִכְּסִיל עַיִר פֶּרֶא.






67


חַיִּים אֲנַחְנוּ תַּחַת אוֹר הַשָּׁמֶשׁ

יוֹדְעִים אֲנַחְנוּ טוֹב וָרָע בֵּינֵינוּ

וִירֵאִים מִמָּוֶת – חשֶׁךְ וָאָמֶשׁ –

כִּי לֹא נִרְאֶה בָהִיר אוֹר עוֹלָמֵנוּ

עַל כֵּן אֵל בַּדָּת טוֹב וָרָע הוֹרָנוּ

כִּי בָעֵץ הַחַיִּים לֹא הֵאִיר לָנוּ.




ר"ח תמוז הדר"ת










השיר הזה כבר נזכר בשם בבא"ח1 שלי פ' בראשית  בענין עץ הדעת וע"ש2 והשיר יובן יותר.

1 בבא“ח = ”באורים חדשים“. 2 וע”ש = ועיין  שם.  ↩



תכן – כמות, לפי שמות ה, יח.  ↩



גובי – שם קיבוצי לארבה, לפי עמוס ז, א.  ↩



לפי תהלים פט, ג.  ↩



לפי שמות לג, כג.  ↩



לפי השקפת הוגי ימי–הביניים, שאפשר לייחס לאל תואר  ההוויה על דרך השלילה בלבד – שלילת אי–היותו.  ↩



יַשֶנו – ישכיחנו.  ↩



שנות הטפחות – קצבת ימי, לשון מליצית. לפי תהלים לט, ו.  ↩



מאודו – עושרו, רכושו (בהשאלה), לפי ברכות נד,  ע"א; ‘ובכל מאדך – בכל ממונך’.  ↩



הַוָּתו – לפי תהלים נכ, ט: נרדף לעושר.  ↩



כאשר – כמו, כאילו.  ↩



ברוח המאמר: ‘אין חבוש מתיר עצמו מבית האסורים’,  לפי ברכות ה, ע"ב.  ↩



בראשית ג' ט“ז וי”ז. וסוף בית זה מבואר בבית  25.  ↩



ולחם – מלחמה.  ↩



לפי הכתוב (קהלת ה, יב): ‘עשר שמור לבעליו  לרעתו’.  ↩



לפי קהלת א, יח: ‘ויוסיף דעת יוסיף מכאוב’.  ↩



הֶרב – ורבו, לפי שופטים כ, לח.  ↩



יֵשל – ישלו.  ↩



לפי בראשית ג, ו.  ↩



מאדיה – רכושה (בהשאלה), לפי ברכות, נד, ע"א: ‘בכל
מאדך – בכל ממונך’. ראה הערה 22 (הערה 8 במקור המודפס – הערת פב"י)
לשיר זה.  ↩



לפי ישעיה מה, יח.  ↩










את הטקסט לעיל הפיקו מתנדבי פרויקט בן־יהודה באינטרנט.  הוא זמין תמיד בכתובת הבאה:https://benyehuda.org/read/41371