General recommendations (Català)

Estat de traducció:
Aquest article és una versió traduïda de
General Recommendations
. Última traducció: 2023-01-02. Si hi han hagut
canvis
a la versió anglesa, podeu ajudar a traduir-lo o avisar a l'
equip de traducció
.
Articles relacionats
Preguntes freqüents
Guia d'instal·lació
Llista d'aplicacions
Aquest document és un índex anotat d'articles populars i informació important per a millorar i afegir funcionalitat al sistema Arch Linux instal·lat. S'assumeix que el lector ha llegit i seguit la
guia d'instal·lació
per a obtenir un una instal·lació d'Arch Linux bàsica. És necessari llegir i entendre els conceptes explicats a
#Administració del sistema
i
#Gestió de paquets
per a poder seguir les altres seccions d'aquesta pàgina i la resta d'articles de la wiki.
Administració del sistema
Aquesta secció tracta les tasques administratives i la gestió del sistema. Vegeu
Core utilities (Català)
i
Category:System administration (Català)
per a més informació.
Usuaris i grups
Aquest article o secció necessita ser
traduït
.
Notes:
Cal trobar un recurs similar a
[1]
en català. (Discussiò a
Talk:General recommendations (Català)
)
Una nova instal·lació us deixa només amb el compte de
superusuari
, més conegut com a "root". Fer ús del sistema com a root durant llargs períodes de temps, possiblement exposant-lo via
SSH
en un servidor,
és insegur
. En comptes d'això, hauríeu de crear i utilitzar un compte d'usuari sense privilegis, i només utilitzar el compte root per a les tasques d'administració del sistema. Vegeu
Users and groups (Català)#Gestió d'usuaris
per a més detalls.
Els usuaris i grups són un mecanisme de "control d'accés"; els administradors poden ajustar a quins grups pertany cada compte i de què són propietaris, amb l'objectiu de permetre o denegar a usuaris i serveis l'accés als recursos del sistema. Llegiu l'article sobre
usuaris i grups
per a més detalls i conèixer els potencials riscs de seguretat.
Seguretat
Llegiu
Security (Català)
per a conèixer les recomanacions i millors pràctiques per a protegir el sistema.
Per a una llista d'aplicacions que permeten executar comandes o iniciar intèrprets d'ordres interactius com a un altre usuari (per exemple, root), vegeu
List of applications (Català)/Security (Català)#Elevació de privilegis
.
Gestió de serveis
Arch Linux empra
systemd
com a procés
init
, un programa per a la gestió del sistema i els seus serveix per a Linux. Per al manteniment de la vostra instal·lació d'Arch Linux, és bona idea aprendre els conceptes bàsics d'aquest programa.
Per a interaccionar amb
systemd
s'usa la comanda
systemctl
. Vegeu
systemd (Català)#Ús bàsic de systemctl
per a més informació.
També es proporciona un registre de sistema, amb la comanda
journalctl
. Vegeu
journal (Català)
per a més informació.
Manteniment del sistema
Arch és un sistema
rolling release
i els paquets reben actualitzacions constantment, així que els usuaris han de dedicar part del seu temps al
manteniment del sistema
.
Gestió de paquets
Aquesta secció conté informació útil relacionada amb la gestió de paquets. Vegeu
FAQ (Català)#Gestió de paquets
i
Category:Package management (Català)
per a més informació.
Nota
És imperatiu mantenir-se al dia amb els canvis a Arch Linux que requereixen intervenció manual
abans
d'actualitzar el vostre sistema. Subscriviu-vos a la
llista de correu d'anuncis d'Arch
o a la
font RSS de notícies
. Alternativament, consulteu les
notícies d'Arch
a la pàgina principal abans d'actualitzar.
pacman
pacman
és el gestor de paquets (
pac
kage
man
ager, en anglès) d'Arch Linux: es recomana molt familiaritzar-se amb ell abans de llegir qualsevol altre article.
Per a activar la descàrrega en paral·lel dels paquets, vegeu
pacman (Català)#Activació de les descàrregues en paral·lel
.
Vegeu
pacman (Català)/Tips and tricks (Català)
per a suggeriments sobre com millorar la vostra interacció amb
pacman
i sobre la gestió de paquets en general.
Repositoris
Vegeu l'article
Official repositories (Català)
per a conèixer l'objectiu de cada un dels repositoris oficialment mantinguts.
Si penseu utilitzar aplicacions de 32 bits, voldreu activar el repositori
multilib
.
L'article
Unofficial user repositories (Català)
llista molts altres repositoris sense suport oficial.
Podríeu considerar d'instal·lar el servei
pkgstats
.
Miralls
Visiteu l'article
Mirrors (Català)
per conèixer els passos necessaris per a usar els miralls més ràpids i actualitzats dels repositoris oficials. Tal com s'explica a l'article, un molt bon consell és consultar periòdicament la pàgina d'
Estat dels Miralls
, on trobareu una llista dels miralls sincronitzats més recentment. Aquesta tasca es pot automatitzar amb
Reflector
.
Arch Build System
Ports
és un sistema inicialment emprat per les distribucions BSD consistent en scripts de construcció que resideixen a un arbre de directoris al sistema local. Senzillament, cada port conté un script a un directori intuïtivament anomenat com l'aplicació de tercers que pot instal·lar.
El
Arch Build System
ofereix la mateixa funcionalitat mitjançant build scripts anomenats
PKGBUILDs
, que contenen informació d'una peça de programari concreta: hashes d'integritat, URL del projecte, versió, llicencia i instruccions de construcció. Aquest PKGBUILDs són processats per
makepkg
, el programa que genera els paquets que
pacman
pot gestionar.
Cada paquet dels repositoris i tots els presents a l'AUR poden ser recompilats amb
makepkg
.
Arch User Repository
Mentre l'Arch Build System permet construir el programari disponible als repositoris oficials, l'
Arch User Repository
(AUR) és l'equivalent per a paquets publicats pels usuaris. És un repositori sense suport de build scripts accessible mitjançant la
interfície web
o la
interfície RPC Aurweb
.
Arrencada
Aquesta secció conté informació rellevant per al procés d'arrencada. Podeu trobar una visió general del procés d'arrencada a
Arch boot process (Català)
. Vegeu
Category:Boot process (Català)
per a més informació.
Reconeixement automàtic del maquinari
udev
hauria de detectar automàticament el maquinari durant el procés d'arrencada. Es pot aconseguir una potencial millora en el temps d'arrencada desactivant la carrega automàtica de mòduls i especificant els mòduls requerits manualment, tal com es descriu a
Kernel modules (Català)
. Addicionalment,
Xorg
hauria de detectar automàticament els controladors requerits mitjançant
udev
, però els usuaris tenen l'opció també de configurar el servidor X manualment.
Microcodi
Aquest article o secció necessita ser
traduït
.
Notes:
Cal trobar un recurs similar a
[2]
en català. (Discussiò a
Talk:General recommendations (Català)
)
Els processadors poden tenir
comportaments erronis
, que el kernel pot corregir actualitzant el
microcodi
durant l'inici. Vegeu
Microcode (Català)
per a més detalls.
Conservació dels missatges d'arrencada
Abans de demanar les credencials d'inici de sessió, el sistema neteja els missatges d'arrencada, impedint als usuaris obtenir dades de diagnòstic d'ells. Per a superar aquesta limitació, vegeu
Disable clearing of boot messages (Català)
.
Activació de Bloq. Num (Num Lock)
A molts teclats es troba una
tecla de blocatge del teclat numèric
, molts cops anomenada
Bloq. Num
o
Num Lock
. Per a activar-la durant l'inici, vegeu
Activating numlock on bootup (Català)
.
Interfície gràfica d'usuari
Aquesta secció ofereix orientació per als usuaris que desitgen executar aplicacions gràfiques al seu sistema. Vegeu
Category:Graphical user interface (Català)
per a recursos addicionals.
Gestors o compositors de finestres
Un entorn d'escriptori de ple dret ofereix una interfície gràfica d'usuari completa i consistent, però acostuma a consumir gran part dels recursos del sistema. Els usuaris que busquen maximitzar el rendiment o simplificar el seu entorn poden optar a instal·lar un
gestor de finestres
o un
compositor
per si sol i escollir a mà els extres desitjats. Utilitzant
Xorg
, la majoria d'entorns d'escriptori permeten també l'ús d'un gestor de finestres alternatiu. Els gestors de finestres
dinàmics
,
apilats
, i
enrajolats
difereixen en la seva gestió del posicionament de les finestres.
Directoris d'usuari
Els directoris d'usuari ben coneguts com Descàrregues o Música són creats pel servei d'usuari
xdg-user-dirs-update.service
, que ofereix
xdg-user-dirs
i està habilitat per defecte un cop instal·lat. Si el teu entorn d'escriptori o gestor de finestres no obté el paquet, podeu
instal·lar
-lo i executar
xdg-user-dirs-update
manualment com s'explica a
XDG user directories (Català)#Creació dels directoris per defecte
.
Administració d'energia
Aquesta secció pot ser útil per als propietaris de portàtils o altres usuaris interessats a controlar el consum energètic dels seus dispositius. Vegeu
Category:Power management (Català)
per a més informació.
Vegeu
Power management (Català)
per a una visió més general.
Esdeveniments ACPI
Els usuaris poden configurar com el sistema reacciona a esdeveniments ACPI com prémer el botó d'encesa o tancar la tapa del portàtil. Per al nou mètode (recomanat) que utilitza
systemd
, vegeu
Administració d'energia amb systemd
. Per al mètode antic, vegeu
acpid
.
Escalat de freqüència de CPU
Els processadors moderns poden reduir la seva freqüència i voltatge per a reduir la calor generada i el consum energètic. Limitar l'escalfament fa el sistema més silenciós i perllonga la vida del maquinari. Vegeu
CPU frequency scaling (Català)
per a més detalls.
Portàtils
Per a articles relacionats amb la computació portàtil a més de guies d'instal·lació especifiques a certs models, si us plau vegeu
Category:Laptops (Català)
. Per a una visió general dels articles relacionats amb portàtils i recomanacions, vegeu
Laptop (Català)
.
Suspensió i hibernació
Vegeu l'article principal:
Power management (Català)/Suspend and hibernate (Català)
.
Multimèdia
Category:Multimedia (Català)
inclou recursos addicionals.
Sistema de so
ALSA
és un
sistema de so
de kernel que hauria de funcionar sense cap pas addicional (només cal
activar el so
). Els
servidors de so
com
PipeWire
i
PulseAudio
poden oferir característiques addicionals i suportar configuracions d'àudio més complexes.
Vegeu
Professional audio (Català)
si teniu requisits d'àudio més avançats.
Xarxes
Aquesta secció està limitada a petits procediments de xarxa. Vegeu
Network configuration (Català)
per a una guia de configuració completa i
Category:Networking (Català)
per a articles relacionats.
Sincronització de rellotge
El
Network Time Protocol
(NTP) és un protocol per a sincronitzar els rellotges dels ordinadors mitjançant la transmissió de paquets sobre xarxes de latència variable. Vegeu
Time synchronization (Català)
per a implementacions d'aquest protocol.
Seguretat DNS
Aquest article o secció necessita ser
traduït
.
Notes:
Cal trobar recursos similars a
Wikipedia:DNS over TLS
,
Wikipedia:DNS over HTTPS
i
Wikipedia:DNSCrypt
en català. (Discussiò a
Talk:General recommendations (Català)
)
Per a una millor seguretat mentre exploreu la web, jugueu en línia, us connecteu a serveis
SSH
i altres tasques similars considereu usar un
resolutor DNS
compatible amb
DNSSEC
que pugui validar registres
DNS
firmats, i un protocol encriptat com
DNS sobre TLS
,
DNS sobre HTTPS
o
DNSCrypt
. Vegeu
Domain name resolution (Català)
per a més detalls.
Configuració d'un tallafoc
Aquest article o secció necessita ser
traduït
.
Notes:
Cal trobar un recurs similar a
Wikipedia:Netfilter
en català. (Discussiò a
Talk:General recommendations (Català)
)
Un tallafoc pot oferir una capa de protecció addicional sobre la pila de xarxa de Linux. Tot i que el kernel d'estoc d'Arch és capaç d'usar les
iptables
i
nftables
de
Netfilter
, cap d'elles es troba habilitada per defecte. És molt recomanable configurar alguna mena de tallafoc. Vegeu
Category:Firewalls (Català)
per a veure les guies disponibles.
Compartició de xarxa
Per a compartir fitxers entre les màquines d'una xarxa, seguiu els articles dedicats a
NFS
o
SSHFS
.
Empreu
Samba
per a unir-vos a una xarxa de Windows. Per a configurar la màquina per a autentificar mitjançant Active Directory, llegiu
Active Directory integration (Català)
.
Vegeu també
Category:Network sharing (Català)
.
Dispositius d'entrada
Aquesta secció conté consells de configuració de dispositius d'entrada populars. Vegeu
Category:Input devices (Català)
per a més informació.
Distribucions de teclat
Els teclats no anglesos o no estàndards podrien no funcionar de la forma esperada per defecte. Els passos necessaris per a configurar el keymap són diferents per a la consola virtual i per a
Xorg
, es descriuen a
Keyboard configuration in console (Català)
i
Keyboard configuration in Xorg (Català)
respectivament.
Botons del ratolí
Els propietaris de ratolins avançats o inusuals podrien trobar-se amb què no tots els botons del ratolí es reconeixen per defecte, o potser desitgen assignar accions diferents als botons addicionals. Podeu trobar instruccions a
Mouse buttons (Català)
.
Panells tàctils de portàtils
Molts portàtils utilitzen "panells tàctils" de
Synaptics
o
ALPS
com a dispositiu apuntador. Per a aquests, i molts altres models de panells tàctils, podeu usar el controlador d'entrada de Synaptics o libinput; vegeu
Touchpad Synaptics (Català)
i
libinput (Català)
per a detalls sobre la instal·lació i configuració.
TrackPoints
Vegeu l'article sobre el
TrackPoint
per a configurar el vostre dispositiu TrackPoint.
Optimització
L'objectiu d'aquesta secció és resumir els retocs, eines i opcions disponibles útils per a millorar el rendiment del sistema i les aplicacions.
Benchmarking
El
benchmarking
és l'acte de mesurar el rendiment i comparar els resultats amb els d'un altre sistema o un estàndard generalment acceptat mitjançant un procediment unificat.
Millorar el rendiment
L'article
Improving performance (Català)
recull informació i és un resum bàsic sobre l'obtenció d'un millor rendiment a Arch Linux.
Discs d'estat sòlid
L'article
Solid state drive (Català)
cobreix molts aspectes sobre els discs d'estat sòlid, incloent-hi com configurar-los per a maximitzar la seva vida útil.
Serveis del sistema
Aquesta secció està relacionada amb els
dimonis
.
Índex i cerca de fitxers
La majoria de distribucions tenen una ordre
locate
disponible per a poder cercar fitxers ràpidament. Arch Linux ofereix diverses alternatives, vegeu
locate (Català)
per a més detalls.
Els
motors de cerca d'escriptori
ofereixen un servei similar, mentre estan millor integrats en els
entorns d'escriptori
.
Entrega de correu local
La instal·lació per defecte no ofereix cap mecanisme per a sincronitzar el correu. A l'article
Mail server (Català)
podeu trobar una llista d'agents d'entrega de correu.
Impressió
CUPS
és un sistema d'impressió de codi obert basat en estàndards desenvolupat per OpenPrinting per a Linux. Vegeu
Category:Printers (Català)
per a articles específics a impressores concretes.
Aparença
Aquesta secció conté retocs visuals freqüentment buscats per a una experiència Arch més plaent. Vegeu
Category:Eye candy (Català)
per a més opcions.
Fonts
És possible que vulgueu instal·lar un set de fonts TrueType, ja que en el sistema Arch bàsic només s'inclouen fonts inescalables basades en mapes de bits. Existeixen diverses
famílies de fonts
de propòsit general que ofereixen un gran abast
Unicode
i fins i tot
compatibilitat mètrica
amb fonts d'altres sistemes operatius.
Podeu trobar munts d'informació sobre el tema als articles
Fonts (Català)
i
Font configuration (Català)
.
Si invertiu gran part del vostre temps treballant a la consola virtual (és a dir, fora del servidor X), potser desitgeu canviar la font de consola per a millorar la llegibilitat; vegeu
Linux console (Català)#Fonts
.
Temes GTK i Qt
Gran part de les aplicacions amb interfície gràfica per a sistemes Linux es basen en la llibreria
GTK
o la llibreria
Qt
. Vegeu aquells articles i
Uniform look for Qt and GTK applications (Català)
per a idees sobre com millorar l'aparença dels vostres programes instal·lats i com adaptar-la a les vostres preferències.
Millores per a la consola
Aquesta secció aplica petites modificacions que milloren la practicitat dels programes de consola. Vegeu
Category:Command-line shells (Català)
per a més informació..
Millores per a l'autocompletat del tabulador
Aquest article o secció necessita ser
traduït
.
Notes:
Cal trobar un recurs similar a
autocompletat del tabulador
en català. (Discussiò a
Talk:General recommendations (Català)
)
Es recomana configurar l'
autocompletat del tabulador
estès immediatament, seguint les instruccions de l'article del vostre shell escollit.
Àlies
Crear un àlies per a una comanda, o per a un grup de comandes, és una manera d'estalviar temps quan s'utilitza la consola. És especialment útil per a tasques repetitives que no requereixen alteracions significatives dels seus paràmetres entre execucions. Els àlies per a estalviar temps més comuns es poden trobar a
Bash (Català)#Àlies
, que també es poden portar fàcilment a
zsh (Català)
.
Shells alternatius
Bash
és el shell instal·lat per defecte en el sistema Arch. El mitjà d'instal·lació, en canvi, fa servir
zsh (Català)
amb el paquet d'extensió
grml-zsh-config
. Vegeu
Command-line shell (Català)#Llista de shells
per a més alternatives.
Addicions per a bash
Hi ha disponible una llista miscel·lània de macros de configuració, cerca d'historial i
Readline
a
Bash (Català)#Consells i trucs
.
Sortida acolorida
Aquesta secció és coberta a
Color output in console (Català)
.
Fitxers comprimits
En un sistema GNU/Linux, els fitxers comprimits (o arxius) es troben amb freqüència.
Tar
és una de les eines d'arxivament més utilitzades, i els usuaris haurien de familiaritzar-se amb la seva sintaxi (els paquets d'Arch Linux, per exemple, són simples tarballs comprimits amb
zstd
). Vegeu
Archiving and compression (Català)
.
Indicador de la consola
L'indicador de la consola (
PS1
) és altament personalitzable. Vegeu
Bash (Català)/Prompt customization (Català)
o
Zsh (Català)#Indicadors
si utilitzeu Bash o Zsh, respectivament.
Shell emacs
Emacs és conegut per oferir opcions que van més enllà de les tasques típiques d'edició de text, sent una d'aquestes la possibilitat de ser un substitut complet per al shell. Consulteu
Emacs (Català)#Problemes amb la sortida acolorida
per a una solució als caràcters confusos que poden aparèixer quan s'habilita la sortida acolorida.
Suport del ratolí
Utilitzar un ratolí amb la consola per a les operacions de copiar i enganxar pot ser preferible davant el mode de còpia tradicional del
GNU Screen
. Vegeu
General purpose mouse (Català)
per a instruccions detallades. Sapigueu que ja podeu fer això en els
emuladors de terminal
amb el
porta-retalls
.
Gestió de sessions
Utilitzant multiplexadors de terminal com
tmux
o
GNU Screen
, els programes poden executar-se sota sessions compostes de pestanyes i panells que poden ser desconnectats sota demanda, tal que quan l'usuari mati l'emulador de terminal, finalitzi
X
, o tanqui sessió, els programes associats amb la sessió continuïn executant-se en segon pla mentre el servidor de multiplexat de terminal segueixi actiu. Interaccionar amb els programes requereix reconnectar-se a la sessió.