Installation guide (Latviešu)

Šis dokuments ir ceļvedis
Arch Linux
instalēšanai, izmantojot dzīvo sistēmu, kas palaista no instalācijas datu nesēja, izveidota no oficiālā instalācijas attēla. Instalācijas datu nesējs nodrošina piekļūstamības iespējas, kas aprakstītas lapā
Install Arch Linux with accessibility options
. Alternatīvas instalēšanas metodes skatiet
Category:Installation process
.
Pirms instalēšanas ieteicams iepazīties ar
FAQ
. Par šajā dokumentā izmantotajām konvencijām skatiet
Help:Reading
. Jo īpaši koda piemēros var būt vietturi (formatēti ar
kursīvu
), kas jāaizstāj manuāli.
Šis ceļvedis ir saglabāts kodolīgs, un ieteicams sekot norādījumiem secīgi pa sadaļām. Detalizētākas instrukcijas skatiet attiecīgajos
ArchWiki
rakstos vai programmu
man lapās
, uz kurām ir norādes šajā ceļvedī. Interaktīvai palīdzībai pieejams arī
IRC channel
un
forums
.
Arch Linux jādarbojas uz jebkuras
x86_64
saderīgas iekārtas ar vismaz 512 MiB RAM, tomēr dzīvas sistēmas palaišanai instalēšanas laikā nepieciešams vairāk atmiņas.
[1]
Pamata instalācija aizņem mazāk nekā 2 GiB diska vietas. Tā kā instalēšanas procesā nepieciešams lejupielādēt pakotnes no attālā repozitorija, šajā ceļvedī tiek pieņemts, ka ir pieejams funkcionējošs interneta savienojums.
Pirmsinstalēšana
Instalācijas attēla iegūšana
Apmeklējiet
lejupielādes
lapu un atkarībā no palaišanas veida iegūstiet ISO failu vai netboot attēlu, kā arī attiecīgo PGP parakstu.
Paraksta pārbaude
Pirms lietošanas ieteicams pārbaudīt attēla parakstu, īpaši, ja lejupielāde veikta no
HTTP spoguļa
, kur lejupielādes var tikt pārtvertas, lai
izplatītu ļaunprātīgus attēlus
.
Lejupielādējiet
ISO PGP parakstu
no
https://archlinux.org/download/#checksums
uz ISO direktoriju un sekojiet tur sniegtajām instrukcijām, lai to pārbaudītu.
Alternatīvi, no esošas Arch Linux instalācijas palaidiet:
$ pacman-key -v archlinux-
version
-x86_64.iso.sig
Note
Pats paraksts var tikt manipulēts, ja tas lejupielādēts no spoguļa vietnes, nevis no
archlinux.org
. Šādā gadījumā pārliecinieties, ka publiskā atslēga, ar kuru tiek pārbaudīts paraksts, ir parakstīta ar citu uzticamu atslēgu. Komanda
gpg
izvadīs publiskās atslēgas nospiedumu.
Vēl viena metode paraksta autentiskuma pārbaudei ir pārliecināties, ka publiskās atslēgas nospiedums ir identisks
Arch Linux izstrādātāja
atslēgas nospiedumam, kurš parakstīja ISO failu. Plašāku informāciju skatiet
Wikipedia:Public-key cryptography
.
Instalācijas datu nesēja sagatavošana
ISO failu var piegādāt mērķa iekārtai, izmantojot
USB zibatmiņu
,
optisko disku
vai tīklu ar
PXE
. Sekojiet attiecīgajam rakstam, lai sagatavotu instalācijas datu nesēju no ISO faila.
Netboot attēlam sekojiet
Netboot#Boot from a USB flash drive
, lai sagatavotu USB zibatmiņu UEFI palaišanai.
Dzīvās vides palaišana
Note
Arch Linux instalācijas attēli neatbalsta Secure Boot. Lai palaistu instalācijas datu nesēju, nepieciešams
atspējot Secure Boot
. Ja nepieciešams,
Secure Boot
var konfigurēt pēc instalācijas pabeigšanas.
Norādiet pašreizējo palaišanas ierīci uz to, kurā atrodas Arch Linux instalācijas datu nesējs. Parasti tas tiek panākts, nospiežot noteiktu taustiņu
POST
fāzes laikā, kā norādīts uz sākuma ekrāna. Sīkāku informāciju skatiet mātesplates rokasgrāmatā.
Kad parādās instalācijas datu nesēja ielādētāja izvēlne:
ja izmantojāt ISO, atlasiet
Arch Linux install medium
un nospiediet
Enter
, lai ieietu instalācijas vidē.
ja izmantojāt Netboot attēlu, izvēlieties ģeogrāfiski tuvāko spoguli izvēlnē
Mirror
, pēc tam atlasiet
Boot Arch Linux
un nospiediet
Enter
.
Jūs tiksiet pieteikts pirmajā
virtuālajā konsolē
kā root lietotājs, un tiks parādīta
Zsh
čaulas uzvedne.
To switch to a different console—for example, to view this guide with
Lynx
alongside the installation—use the
Alt+
arrow
keyboard shortcut
. To
edit
configuration files,
mcedit(1)
,
nano
and
vim
are available. See
pkglist.x86_64.txt
for a list of the packages included in the installation medium.
Konsoles tastatūras izkārtojuma un fonta iestatīšana
Noklusējuma
konsoles tastatūras izkārtojums
ir
US
. Pieejamos izkārtojumus var uzskaitīt ar:
# localectl list-keymaps
Lai iestatītu tastatūras izkārtojumu, nododiet tā nosaukumu komandai
loadkeys(1)
. Piemēram, lai iestatītu
vācu
tastatūras izkārtojumu:
# loadkeys de-latin1
Konsoles fonti
atrodas mapē
/usr/share/kbd/consolefonts/
un tos var iestatīt ar
setfont(8)
, norādot tikai nosaukumu bez ceļa un faila paplašinājuma. Piemēram, lai izmantotu vienu no lielākajiem fontiem, kas piemēroti
HiDPI ekrāniem
, izpildiet:
# setfont ter-132b
Palaišanas režīma pārbaude
Lai pārbaudītu palaišanas režīmu, pārbaudiet
UEFI bitumu
:
# cat /sys/firmware/efi/fw_platform_size
Ja komanda atgriež
64
, sistēma ir palaista UEFI režīmā ar 64 bitu x64 UEFI.
Ja komanda atgriež
32
, sistēma ir palaista UEFI režīmā ar 32 bitu IA32 UEFI. Tas ir atbalstīts, taču ierobežos ielādētāja izvēli uz tiem, kas atbalsta jaukto režīmu.
Ja tiek atgriezts
No such file or directory
, sistēma, iespējams, ir palaista
BIOS
(vai
CSM
) režīmā.
Ja sistēma netika palaista vēlamajā režīmā (UEFI vai BIOS), skatiet mātesplates dokumentāciju.
Savienojuma ar internetu izveide
Lai izveidotu tīkla savienojumu dzīvās vides laikā, veiciet šādas darbības:
Pārliecinieties, ka jūsu
tīkla interfeiss
ir uzskaitīts un iespējots, piemēram, ar
ip-link(8)
:
# ip link
Bezvadu un WWAN savienojumiem pārliecinieties, ka karte nav bloķēta ar
rfkill
.
Izveidojiet savienojumu ar tīklu:
Ethernet — pievienojiet kabeli.
Wi-Fi — autentificējieties bezvadu tīklā, izmantojot
iwctl
.
Mobilais platjoslas modems — pieslēdzieties mobilajam tīklam ar utilītu
mmcli
.
Konfigurējiet tīkla savienojumu:
DHCP
: dinamiskā IP adreses un DNS serveru piešķiršana (nodrošina
systemd-networkd
un
systemd-resolved
) darbojas pēc noklusējuma Ethernet, WLAN un WWAN interfeisiem.
Statiskā IP adrese: sekojiet
Network configuration#Static IP address
.
Savienojumu var pārbaudīt ar
ping
:
# ping ping.archlinux.org
Note
Instalācijas attēlā
systemd-networkd
,
systemd-resolved
,
iwd
un
ModemManager
ir iepriekš konfigurēti un iespējoti pēc noklusējuma. Uz instalētās sistēmas tas nebūs spēkā.
Sistēmas pulksteņa atjaunināšana
Dzīvajai sistēmai ir nepieciešams precīzs laiks, lai novērstu pakotņu parakstu pārbaudes kļūmes un TLS sertifikātu kļūdas.
systemd-timesyncd
pakalpojums ir iespējots pēc noklusējuma dzīvajā vidē, un laiks tiks automātiski sinhronizēts, tiklīdz tiks izveidots savienojums ar internetu.
Izmantojiet
timedatectl(1)
, lai pārliecinātos, ka sistēmas pulkstenis ir sinhronizēts:
# timedatectl

=== Disku sadalīšana ===
Kad dzīvā sistēma atpazīst diskus, tiem tiek piešķirtas
bloka ierīces
kā
/dev/sda
,
/dev/nvme0n1
vai
/dev/mmcblk0
. Lai identificētu šīs ierīces, izmantojiet
lsblk
vai
fdisk
.
# fdisk -l
Rezultātus, kas beidzas ar
rom
,
loop
vai
airootfs
, var ignorēt. Ierīces
mmcblk*
, kas beidzas ar
rpmb
,
boot0
un
boot1
, arī var ignorēt.
Note
Ja disks netiek parādīts, pārliecinieties, ka diska kontrolieris nav iestatīts RAID režīmā:
Partitioning#Drives are not visible when firmware RAID is enabled
.
Tip
Pirms sadalīšanas pārbaudiet, vai jūsu NVMe diski un Advanced Format cietie diski izmanto
optimālo loģisko sektoru izmēru
.
Izvēlētajai ierīcei ir
nepieciešamas
šādas
partīcijas
:
Viena partīcija
saknes direktorijam
/
.
Palaišanai
UEFI
režīmā:
EFI sistēmas partīcija
.
Lai modificētu partīciju tabulas, izmantojiet
sadalīšanas rīku
, piemēram,
fdisk
. Piemēram:
# fdisk
/dev/the_disk_to_be_partitioned
Note
Veltiet laiku ilgtermiņa sadalīšanas shēmas plānošanai, lai nākotnē izvairītos no riskantām un sarežģītām konvertēšanas vai pārsadalīšanas procedūrām.
Ja vēlaties izveidot saliktas bloka ierīces
LVM
,
sistēmas šifrēšanai
vai
RAID
, dariet to tagad.
Ja diskam, no kura vēlaties palaist sistēmu,
jau ir EFI sistēmas partīcija
, neveidojiet jaunu, bet izmantojiet esošo.
Swap
vietu var iestatīt kā
apmaiņas failu
failu sistēmām, kas to atbalsta. Alternatīvi, no diska balstītas apmaiņas var pilnībā atteikties, pēc sistēmas instalēšanas iestatot
apmaiņu uz zram
.
Piemēra izkārtojumi
UEFI ar
GPT
Uzstādītās sistēmas montēšanas punkts
Partīcija
Partīcijas tips
Ieteicamais izmērs
/boot
1
/dev/
efi_system_partition
EFI system partition
1 GiB
[SWAP]
/dev/
swap_partition
Linux swap
Vismaz 4 GiB
/
/dev/
root_partition
Linux x86-64 root (/)
Atlikusī ierīces daļa. Vismaz 23–32 GiB.
Ir iespējami arī citi montēšanas punkti
, piemēram,
/efi
, ja vien izmantotais ielādētājs spēj ielādēt kodola un initramfs attēlus no saknes sējuma. Skatiet brīdinājumu sadaļā
Arch boot process#Boot loader
.
BIOS ar
MBR
Uzstādītās sistēmas montēšanas punkts
Partīcija
Partīcijas tips
Ieteicamais izmērs
[SWAP]
/dev/
swap_partition
Linux swap
Vismaz 4 GiB
/
/dev/
root_partition
Linux
Atlikusī ierīces daļa. Vismaz 23–32 GiB.
Skatiet arī
Partitioning#Example layouts
.
Partīciju formatēšana
Kad partīcijas ir izveidotas, katra jaunizveidotā partīcija ir jāformatē ar atbilstošu
failu sistēmu
. Sīkāku informāciju skatiet
File systems#Create a file system
.
Piemēram, lai izveidotu
Ext4
failu sistēmu uz
/dev/
root_partition
, izpildiet:
# mkfs.ext4 /dev/
root_partition
Ja izveidojāt
swap
partīciju, inicializējiet to ar
mkswap(8)
:
# mkswap /dev/
swap_partition
Note
Saliktām bloka ierīcēm aizstājiet
/dev/
*_partition
ar atbilstošo bloka ierīces ceļu.
Ja izveidojāt EFI sistēmas partīciju,
formatējiet to
FAT32 formātā, izmantojot
mkfs.fat(8)
.
Warning
Formatējiet EFI sistēmas partīciju tikai tad, ja to izveidojāt sadalīšanas posmā. Ja diskā jau iepriekš bija EFI sistēmas partīcija, tās pārformatēšana var iznīcināt citu instalēto operētājsistēmu ielādētājus.
# mkfs.fat -F 32 /dev/
efi_system_partition
Failu sistēmu montēšana
Montējiet
saknes sējumu uz
/mnt
. Piemēram, ja saknes sējums ir
/dev/
root_partition
:
# mount /dev/
root_partition
/mnt
Izveidojiet visus pārējos montēšanas punktus zem
/mnt
(piemēram,
/mnt/boot
priekš
/boot
) un montējiet sējumus to atbilstošajā hierarhiskajā secībā.
Tip
Izpildiet
mount(8)
ar opciju
--mkdir
, lai izveidotu norādīto montēšanas punktu. Alternatīvi, izveidojiet to iepriekš ar
mkdir(1)
.
UEFI sistēmām montējiet EFI sistēmas partīciju:
# mount --mkdir /dev/
efi_system_partition
/mnt/boot
Ja izveidojāt
swap
sējumu, iespējojiet to ar
swapon(8)
:
# swapon /dev/
swap_partition
genfstab(8)
vēlāk automātiski noteiks montētās failu sistēmas un apmaiņas vietu.
Instalēšana
Spoguļu izvēle
Instalējamās pakotnes ir jālejupielādē no
spoguļu serveriem
, kuri ir definēti failā
/etc/pacman.d/mirrorlist
. Jo augstāk spogulis atrodas sarakstā, jo lielāka prioritāte tam tiek piešķirta pakotņu lejupielādes laikā.
Dzīvajā sistēmā visi HTTPS spoguļi ir iespējoti (t.i., atkomentēti). Augšējais globālais spogulis parasti ir pietiekami ātrs lielākajai daļai lietotāju, taču ieteicams pārskatīt failu un pārliecināties, ka tas ir apmierinošs. Ja tas tā nav,
rediģējiet
failu un pārvietojiet ģeogrāfiski tuvākos spoguļus saraksta augšdaļā, ņemot vērā arī citus kritērijus. Alternatīvi, var izmantot
reflector
, lai izveidotu mirrorlist failu, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem.
Šis fails vēlāk tiks nokopēts uz jauno sistēmu ar
pacstrap
, tāpēc ir vērts to iestatīt pareizi.
Būtisko pakotņu instalēšana
No dzīvas vides uz instalēto sistēmu netiek pārnesta nekāda konfigurācija (izņemot
/etc/pacman.d/mirrorlist
). Vienīgā obligātā instalējamā pakotne ir
base
, kas
neietver
visus rīkus no dzīvas instalācijas vides, tāpēc bieži vien ir nepieciešams instalēt papildu pakotnes.
Jo īpaši pārskatiet tālāk norādīto programmatūru un instalējiet visu nepieciešamo:
CPU
mikrokoda
atjauninājumus —
amd-ucode
vai
intel-ucode
— aparatūras kļūdu un drošības labojumiem,
lietotāja telpas utilītas failu sistēmām
, kas tiks izmantotas sistēmā — piemēram, failu sistēmu izveidei un
fsck
,
utilītas
RAID
vai
LVM
piekļuvei un pārvaldībai, ja tās tiks izmantotas,
specifisku
aparatūrprogrammatūru
citām ierīcēm, kas nav iekļautas
linux-firmware
(piemēram,
sof-firmware
iebūvētajai skaņai,
linux-firmware-marvell
Marvell bezvadu ierīcēm un dažādas aparātprogrammatūras pakotnes
Broadcom wireless
),
programmatūru
tīkla
darbībai (piemēram,
tīkla pārvaldnieku vai atsevišķu DHCP klientu
,
autentifikācijas programmatūru
Wi-Fi tīkliem,
ModemManager
mobilajiem platjoslas savienojumiem),
konsoles teksta redaktoru
(piemēram,
nano
), lai varētu rediģēt konfigurācijas failus no konsoles,
pakotnes dokumentācijas piekļuvei
man
un
info
lapās:
man-db
,
man-pages
un
texinfo
.
Salīdzinājumam, pakotnes, kas pieejamas dzīvajā sistēmā, ir uzskaitītas failā
pkglist.x86_64.txt
.
Lai instalētu vairāk pakotņu vai pakotņu grupas, pievienojiet to nosaukumus komandai
pacstrap(8)
zemāk (atdalītus ar atstarpēm) vai izmantojiet
pacman
to
instalēšanai
, kamēr esat
ieieti jaunajā sistēmā ar chroot
.
Piemēram, pamata instalācija ar Linux
kodolu
un aparātprogrammatūru biežāk izmantotajai aparatūrai:
# pacstrap -K /mnt base linux linux-firmware
Tip
Varat aizstāt
linux
ar citu
kodola
pakotni pēc izvēles vai arī to vispār neinstalēt, ja sistēma tiek uzstādīta
konteinerī
.
Varat izlaist aparātprogrammatūras pakotnes instalēšanu, ja instalējat virtuālajā mašīnā vai konteinerī.
Šai sākotnējai pacstrap pakotņu izvēlei ir jāietver tikai tas, kas nepieciešams sistēmas palaišanai; visu pārējo programmatūru var instalēt vai aizstāt pēc instalēšanas.
Sistēmas konfigurēšana
Fstab
Lai nepieciešamās failu sistēmas (piemēram, tā, kas tiek izmantota palaišanas direktorijam
/boot
) tiktu montētas sistēmas startēšanas laikā, izveidojiet
fstab
failu. Izmantojiet
-U
vai
-L
, lai identificētu ierīces pēc
UUID
vai etiķetēm:
# genfstab -U /mnt >> /mnt/etc/fstab
Pārbaudiet iegūto
/mnt/etc/fstab
failu un, ja nepieciešams,
rediģējiet
to kļūdu gadījumā.
Chroot
Lai tieši mijiedarbotos ar jaunās sistēmas vidi, rīkiem un konfigurāciju nākamajos soļos tā, it kā sistēma jau būtu palaista,
ieejiet chroot
jaunajā sistēmā:
# arch-chroot /mnt
Laiks
Lietotāja ērtībām (piemēram, pareiza vietējā laika attēlošanai vai pārejai uz vasaras/ziemas laiku) iestatiet
laika joslu
:
# ln -sf /usr/share/zoneinfo/
Area
/
Location
/etc/localtime
Palaidiet
hwclock(8)
, lai izveidotu
/etc/adjtime
:
# hwclock --systohc
Šī komanda pieņem, ka aparatūras pulkstenis ir iestatīts uz
UTC
. Plašāku informāciju skatiet
System time#Time standard
.
Lai novērstu pulksteņa nobīdi un nodrošinātu precīzu laiku, iestatiet
laika sinhronizāciju
ar
Network Time Protocol
(NTP) klientu, piemēram,
systemd-timesyncd
.
Lokalizācija
Lai izmantotu pareizu reģiona un valodas specifisko formatējumu (piemēram, datumus, valūtu, decimālatdalītājus),
rediģējiet
/etc/locale.gen
un atkomentējiet UTF-8
lokāles
, kuras izmantosiet. Pēc tam ģenerējiet lokāles:
# locale-gen
Izveidojiet
locale.conf(5)
failu un
iestatiet mainīgo LANG
atbilstoši:
/etc/locale.conf
LANG=
en_US.UTF-8
Ja iepriekš
iestatījāt konsoles tastatūras izkārtojumu
, padariet izmaiņas pastāvīgas failā
vconsole.conf(5)
:
/etc/vconsole.conf
KEYMAP=
de-latin1
Tīkla konfigurācija
Lai piešķirtu sistēmai konsekventu un atpazīstamu nosaukumu (īpaši noderīgi tīkla vidē),
izveidojiet
hostname
failu:
/etc/hostname
yourhostname
Tip
Padomus par resursdatora nosaukuma izvēli skatiet
RFC 1178
. Kā skaidrots
hostname(7)
, tam jābūt no 1 līdz 63 rakstzīmēm, drīkst izmantot tikai mazos burtus
a
–
z
, ciparus
0
–
9
un defisi
-
, un tas nedrīkst sākties ar
-
.
Pabeidziet
tīkla konfigurāciju
jaunajā sistēmā. Tas var ietvert atbilstošas
tīkla pārvaldības
programmatūras instalēšanu, tās konfigurēšanu (ja nepieciešams) un attiecīgās systemd vienības iespējošanu, lai tā startētos sistēmas palaišanas laikā.
Initramfs
Jauna
initramfs
izveide parasti nav nepieciešama, jo
mkinitcpio
tika palaists
kodola
pakotnes instalēšanas laikā ar
pacstrap
.
Pārstartēšana
Izejiet no chroot vides, ievadot
exit
vai nospiežot
Ctrl+d
.
Pēc izvēles manuāli atmontējiet visas partīcijas ar
umount -R /mnt
: tas ļauj pamanīt jebkuras “aizņemtas” partīcijas un noteikt cēloni ar
fuser(1)
.
Visbeidzot pārstartējiet datoru, ievadot
reboot
: visas joprojām montētās partīcijas automātiski atmontēs
systemd
. Neaizmirstiet izņemt instalācijas datu nesēju un pēc tam pieteikties jaunajā sistēmā ar root kontu.
Pēcinstalēšana
Sistēmas pārvaldības norādījumus un pēcinstalēšanas pamācības (piemēram, nepriviliģētu lietotāju kontu izveidi, grafiskās lietotāja saskarnes, skaņas vai skārienpaliktņa iestatīšanu) skatiet sadaļā
General recommendations
.
Lietotņu sarakstu, kas varētu būt noderīgas, skatiet lapā
List of applications
.