Arch Linux (Magyar)

Fordítás állapota:
Ez az oldal az angol
Arch Linux
című oldal magyar nyelvre lefordított változata. Utolsó fordítás dátuma: 2026.01.01. Amennyiben a lefordítás időpontja óta az angol nyelvű oldalon történtek újabb
módosítások
, akkor Ön segíthet hozzászinkronizálni az angolhoz ezt a magyar nyelvű fordítást.
További oldalak az adott témakörben
Arch compared to other distributions (Magyar)
Arch terminology (Magyar)
Arch-based distributions (Magyar)
Frequently asked questions (Magyar)
Trademark policy
archiso (Magyar)
Az
Arch Linux
egy függetlenül fejlesztett,
x86-64
architektúrára épülő, általános célú
GNU/Linux
disztribúció, amely arra törekszik, hogy a legtöbb szoftverből a
legfrissebb stabil verziókat
biztosítsa
gördülő kiadási modell
követésével.
Az alapértelmezett telepítés egy
minimális alap-operációsrendszer
, amit a felhasználó saját maga állít be úgy, hogy csak a felhasználó által szükségesnek ítélt összetevőket adja hozzá.
Alapelvek
Egyszerűség
Az Arch Linux az egyszerűséget úgy határozza meg, mint
felesleges kiegészítések nélküli vagy felesleges módosítások nélküli
. A szoftvereket úgy szállítja, ahogyan azokat az eredeti fejlesztők —
upstream
— kiadták, minimális disztribúció-specifikus
downstream
változtatásokkal. Az upstream által el nem fogadott szoftverfoltozásokat kerüli, és az Arch downstream foltozásai szinte teljes egészében "visszavitt hibajavításokból" (backported bug fixes) állnak, amelyeket a projekt következő kiadása elavulttá tesz. (Fordítói megjegyzés: A "backported bug fix" egy olyan hibajavítás, amelyet eredetileg a szoftver újabb verziójához készítettek, de visszaviszik -backportolják- egy régebbi szoftververzióba is).
Hasonló módon, az Arch az upstream által biztosított beállításfájlokat olyan változtatásokkal szállítja, amelyek a disztribúció-specifikus problémákra korlátozódnak, mint például a rendszerfájl elérési útvonalainak módosítása. Nem ad hozzá automatizálási funkciókat, mint például egy szolgáltatás engedélyezése pusztán azért, mert a szoftvercsomag telepítve lett. A szoftvercsomagokat kizárólag akkor osztják fel, amikor meggyőző előnyök állnak fenn, például a adathordozó területének megtakarítása különösen rossz pazarlási esetekben.
Az Arch Linux
hivatalos szoftvercsomagjai
nem biztosítanak operációs rendszerre kiterjedő
GUI
(grafikus felhasználói felülettel rendelkező) beállító segédszoftvereket (azaz nincsen sem GUI telepítővarázsló, sem GUI operációs rendszert beállító szoftver, és az Arch disztribúcióként nem támogatja a GUI szoftvereket az operációs rendszer beállításához), ösztönözve a felhasználókat, hogy az operációs rendszer beállításainak a nagy részét egy
parancssori shell
környezetből és egy
szövegszerkesztőből
végezzék el.
Modernitás
Az Arch Linux arra törekszik, hogy fenntartsa a szoftvereinek legújabb stabil kiadású verzióit, amennyiben ez észszerűen megvalósítható anélkül, hogy rendszerszintű szoftvercsomagtörések lépnének fel. Az Arch egy
gördülő kiadási rendszeren
alapul, amely lehetővé teszi az egyszeri telepítést folyamatos frissítésekkel.
Az Arch Linux magába foglalja a
legújabb
elérhető
kerneleket
, valamint a GNU/Linux felhasználók számára elérhető funkciókat, többek között:
A
systemd
init rendszert.
A modern
fájlrendszereket
.
Az
LVM2
keretrendszert.
A
szoftveres RAID
technológiát.
Az felhasználói térben működő
udev
rendszert.
Az
initcpio
keretrendszert (amely az
mkinitcpio
szkriptet használja).
Amennyiben léteznek modern, jövőbiztos és jobb lehetőségek, akkor az Arch Linux nem tartja fenn a régi dolgokat.
Gyakorlatias gondolkodásmód
Az Arch egy gyakorlatias gondolkodásmódot képviselő (pragmatikus) disztribúció, nem pedig ideologikus.
Az itt szereplő alapelvek csupán hasznos iránymutatások.
Végső soron a tervezési döntések eseti alapon, fejlesztői konszenzussal születnek. A bizonyítékokon alapuló műszaki elemzés és vita a fontos, nem a politika vagy a népszerű vélemény.
A különböző Arch Linux szoftvercsomag-tárolókban lévő nagyszámú szoftvercsomag és szoftvercsomagot létrehozó build szkript kínál szabad és nyílt forráskódú szoftvereket azok számára, akik ezt részesítik előnyben, valamint szabadalmaztatott szoftvercsomagokat is kínál azok számára, akik a funkcionalitást előbbre helyezik az ideológiánál.
Felhasználóközpontúság
Míg sok GNU/Linux disztribúció arra törekszik, hogy
felhasználóbarátabb
legyen, az Arch Linux mindig is
felhasználó-központú
volt, és az is marad:
A disztribúció célja, hogy kielégítse azon felhasználók igényeit, akik hozzájárulnak a fejlesztéséhez, ahelyett, hogy megpróbálna a lehető legtöbb felhasználó számára vonzó lenni.
A képzett GNU/Linux felhasználókat célozza meg, vagy bárkit, aki a "csináld magad" hozzáállást követi, hajlandó elolvasni a dokumentációt és hajlandó megoldani a saját maga problémáit.
Minden felhasználót arra bátorítunk, hogy
vegyen részt
és járuljon hozzá a disztribúció fejlesztéséhez. A
hibák
bejelentése és javításukban való segítségnyújtás nagyra értékelt, és a szoftvercsomagokat vagy a központi
projekteket
javító javításokat szívesen fogadjuk: Az Arch fejlesztői önkéntesek, és az aktív hozzájárulók gyakran válnak a csapat tagjaivá. Az
Arch felhasználók
szabadon hozzájárulhatnak szoftvercsomagokkal az
Arch User Repository
szoftvercsomag-tárolóhoz, fejleszthetik az
ArchWiki dokumentációját
, technikai segítséget nyújthatnak másoknak, vagy egyszerűen csak véleményt cserélhetnek a
fórumon
,
levelezőlistákon
vagy
IRC csatornákon
. Az Arch Linux világszerte sokak számára a választott operációs rendszer, és számos
nemzetközi közösség
létezik, amelyek segítséget nyújtanak, és sokféle nyelven biztosítanak dokumentációt.
Sokoldalúság
Az Arch Linux egy általános célú disztribúció. A telepítéskor csak parancssori környezetet áll rendelkezésre. Ahelyett, hogy el kellene távolítani a felesleges és nem kívánt szoftvercsomagokat, a felhasználó lehetőséget kap, hogy egyéni operációs rendszert építsen fel a
hivatalos szoftvercsomag-tárolókban
elérhető több ezer, kiváló minőségű szoftvercsomag közül választva, amelyek mind az
x86-64
architektúra számára vannak elkészítve.
Az Arch gördülő kiadású modellként működik, amelyet a
pacman
nevű könnyű, egyszerű és gyors szoftvercsomag-kezelő támogat, lehetővé téve a teljes operációs rendszer folyamatos frissítését egyetlen parancs kiadásával. Az Arch emellett biztosítja az
Arch build rendszert
, amely egy ports-szerű rendszer, megkönnyítve a szoftvercsomagok forráskódból történő összeállítását és telepítését, amit szintén szinkronizálni lehet egyetlen parancs kiadásával. Ezenfelül az
Arch User Repository (AUR - Arch felhasználók által karbantartott szoftvercsomag-tároló)
több ezer, a közösség által hozzájárult
PKGBUILD
szkriptet tartalmaz, amelyekkel a
makepkg
alkalmazás segítségével lefordíthatóak és telepíthetőek a szoftvercsomagok a forráskódjaikból. A felhasználók saját egyéni szoftvercsomag-tárolókat is létrehozhatnak és azokat könnyedén karbantartják.
Történet
Az Arch közösség fejlődése és éretté válása révén az egyik legnépszerűbb és legnagyobb hatású Linux-disztribúcióvá nőtte ki magát, amit az évek során kapott
figyelem és értékelés
is tanúsít.
Eltekintve néhány
kivételes esettől
, az Arch fejlesztők továbbra is fizetés nélküli, részmunkaidős önkéntesek, és nincs kilátás az Arch Linux kereskedelmi hasznosítására, így az minden értelemben ingyenes marad. Akik kíváncsiak az Arch fejlesztési történetének a részleteire, azok átböngészhetik az
Arch bejegyzést az Internet Archive Wayback Machine-ben
, valamint az
Arch Linux hírek archívumát is megnézhetik
.
Korai évek
Judd Vinet
— kanadai programozó és alkalmi gitáros — 2001 elején kezdte fejleszteni az Arch Linux operációs rendszert. Első hivatalos kiadása, az Arch Linux 0.1, 2002. március 11-én jelent meg. Vinetet a
Slackware
,
BSD
,
PLD Linux
és
CRUX
elegáns egyszerűsége
inspirálta
, azonban csalódott volt abban, hogy ezek az akkori operációs rendszerek nem rendelkeztek szoftvercsomag-kezelővel, ezért saját disztribúciót épített hasonló elvek mentén. Emellett, írt egy
pacman
nevű szoftvercsomag-kezelő szoftvert is, a szoftvercsomag-függőségek feloldásának, szoftvercsomagok telepítésének, eltávolításának és frissítésének automatikus kezelésére.
Középső évek
Az Arch korai közössége folyamatosan növekedett, amit
a fórumbejegyzések, felhasználók és hibajelentések számát ábrázoló diagram
is alátámaszt. Emellett már a kezdetektől fogva
nyitott, barátságos és segítőkész közösségként
volt ismert.
ArchWiki megszületése
Az
ArchWiki
először
2005. július 8
-án a
MediaWiki
motoron került
beüzemelésre
.
Aaron Griffin korszakának hajnala
2007 végén
Judd Vinet
visszavonult az Arch fejlesztőjeként való aktív részvételtől, és
zökkenőmentesen átadta
az irányítást az amerikai programozónak,
Aaron Griffin
-nek, aki Phrakture néven is ismert.
A
Hivatalos Arch Linux Logóverseny
ugyanebben az időben zajlott. A beküldött munkák
itt érhetőek el
.
Arch telepítőszkriptek
A 2012. július 15-én kiadott telepítési lemez
megszüntette
a menüvezérelt
Arch Installation Framework (AIF)
használatát, helyette az
Arch Install Scripts
(
arch-install-scripts
) lett az új megoldás.
A systemd korszak
2012 és 2013 között a hagyományos
UNIX System V
init rendszert felváltotta a
systemd
.
[1]
[2]
[3]
[4]
Az i686 támogatás megszüntetése
2017. január 25-én
be lett jelentve
, hogy az
i686
architektúra támogatása fokozatosan megszűnik mivel az egyre kevésbé volt népszerű a fejlesztők és a közösség körében. 2017. november végére
el lett távolítva
minden i686 szoftvercsomag a tükörszerverekről.
Projektvezetői szerep és a választás felülvizsgálata
2020 elején az Arch Linux csapat közös munkával új eljárást dolgozott ki a jövőbeli vezetők kiválasztására, amelyet a
DeveloperWiki:Project Leader
dokumentumban rögzítettek.
Mivel
Aaron Griffin
úgy döntött, hogy visszalép a szerepétől, szavazást tartottak az utódjának megválasztására, és 2020. február 24-én
közzétették
az eredményeket, amellyel hivatalossá vált
Polyák Levente
megválasztása.
GitLab korszak
2023. májusában
az Arch Linux áthelyezte szoftvercsomag-kezelő infrastruktúráját egy saját üzemeltetésű
GitLab
platformra. Az
belső változások és újítások
mellett ez azzal is járt, hogy a
testing
szoftvercsomag-tároló kettévált
core-testing
és
extra-testing
részekre, a
staging
szoftvercsomag-tároló
core-staging
és
extra-staging
részekre, végül pedig a
community
összeolvadt az
extra
szoftvercsomag-tárolóval.
Néhány hónappal később,
2023 novemberében
a régi
Flyspray
hibakövető rendszert
bugs.archlinux.org
átköltöztették a
gitlab.archlinux.org
hibakövető rendszerbe, és annak együttműködési funkciói (hibajegyek és merge kérelmezések) nyilvánosan megnyíltak a nyilvánosság számára. Archiválási okokból megmaradt a régi hibakövető rendszer statikus másolata, így a hivatkozások (például a véletlenszerűen kiválasztott
FS#56716
) továbbra is érvényesek.