hannah-eee/arch-wiki-docs huggingface dataset:
Yandex Disk (Русский)

Состояние перевода:
На этой странице представлен перевод статьи
Yandex Disk
. Дата последней синхронизации: 16 февраля 2022. Вы можете
помочь
синхронизировать перевод, если в английской версии произошли
изменения
.
Яндекс.Диск
— бесплатный облачный сервис от Яндекса, который позволяет синхронизировать фотографии, видео и документы между любыми устройствами, имеющими доступ в интернет.
Официальный консольный клиент позволяет:
Синхронизировать файлы и папки на Диске
Настроить общий доступ к файлам и папкам через ссылки
Настроить синхронизацию
Установка
Установите
пакет
yandex-disk
AUR
. Официальный клиент не имеет графического интерфейса, но есть
#Неофициальные клиенты
.
Для настройки прокcи, имени пользователя и локального каталога введите:
$ yandex-disk setup
После этого начнётся автоматическая синхронизация, и Яндекс.Диск будет готов к использованию.
Команды
Вы можете управлять Яндекс.Диском через файловый менеджер или консоль.
Полный список команд для консоли доступен через
man yandex-disk
или
$ yandex-disk --help
Несколько примеров:
setup
— запустить мастер первоначальной настройки.
start
— запустить как демон и начать синхронизацию папки. В файл
.sync/status
записывается текущий статус синхронизации.
stop
— остановить демон.
status
— показать статус демона: статус синхронизации, ошибки, последние синхронизированные файлы, состояние дискового пространства. Если указан FILE, будет возвращен статус для этого файла.
token
— получить OAuth токен, зашифровать и сохранить его в специальном файле (по умолчанию
~/.config/yandex-disk/passwd
). Если не указаны опции
-p
пароль
или
--password
пароль
, то пароль будет прочитан из стандартного ввода.
sync
— синхронизировать папку и завершить сеанс (если демон запущен, необходимо дождаться завершения синхронизации).
publish
— сделать файл/папку публичной и вывести ссылку в STDOUT. Объект будет скопирован в папку для синхронизации. Для перезаписи существующих объектов используйте опцию
--overwrite
.
unpublish
— удаление публичного доступа к файлу/папке.
Неофициальные клиенты
ekstertera
AUR
— графический клиент, написанный с использованием
Qt5
.
yandex-disk-indicator
AUR
и
yandex-disk-indicator-git
AUR
- индикатор для панели.
ydcmd
AUR
- консольный клиент, написанный на
Python
3.
Смотрите также
https://help.yandex.ru/disk/cli-clients.xml
Yggdrasil (Русский)

Состояние перевода:
На этой странице представлен перевод статьи
Yggdrasil
. Дата последней синхронизации: 21 апреля 2022. Вы можете
помочь
синхронизировать перевод, если в английской версии произошли
изменения
.
Yggdrasil
- это сетевой протокол и организованная с помощью него компьютерная сеть со сквозным шифрованием и автоматической маршрутизацией. Он доступен в большинстве популярных ОС и позволяет практически любому приложению с поддержкой IPv6 безопасно взаимодействовать с другими узлами Yggdrasil.
В статье содержится общая информация об установке и использовании Yggdrasil.
Установка
Установите
пакет
yggdrasil
.
Запуск
Запустите/включите
yggdrasil.service
.
При запуске будет создан сетевой интерфейс
tun
и станут доступны два новых IPv6 интерфейса. Основным из них является тот, который начинается с
200:
- это адрес под которым ваш компьютер будет известен в сети Yggdrasil. Для IP адресов используется зарезервированная часть стандарта IPv6, что позволяет избежать конфликтов в глобальной сети Интернет.
Для проверки работы сервиса запустите:
# yggdrasilctl getself
Настройка
Для создания файла конфигурации
/etc/yggdrasil.conf
по умолчанию
запустите
yggdrasil-default-config.service
, также он будет создан при первом запуске
yggdrasil.service
. По умолчанию Yggdrasil не подключается к публичным пирам и будет запущен как локальный сервис. В файл конфигурации
/etc/yggdrasil.conf
(в формате JSON) можно добавить публичные пиры, и после перезапуска сервиса ваш узел получит доступ к глобальной сети, а также станет доступен другим узлам сети.
Совет
Возможно, вы захотите включить
межсетевой экран
перед подключением к глобальной сети Yggdrasil, потому что ваш компьютер и все его службы будут доступны извне при подключении.
Дополнительная информация о настройке доступна в
официальной документации
.
Для доступа к глобальной сети Yggdrasil, начните с раздела
публичные пиры
в документации.
Локальный межсетевой экран
В современных сетевых технологиях обычная установка Linux не имеет прямого доступа к Интернету. Обычно только серверы имеют общедоступный IP-адрес. В результате ssh и подобные сервисы не могут быть атакованы кем угодно.
Важно понимать, что запуск и подключение к сети Yggdrasil изменяет эту ситуацию. Службы, прослушивающие все сетевые подключения, станут доступными для всех, кто подключается к этой сети. Возможно, вы захотите настроить их так, чтобы они не прослушивали сеть Yggdrasil или скрыть запущенные службы с помощью
межсетевого экрана
. Например:
/etc/iptables/ip6tables.rules
#yggdrasil
*filter
:INPUT ACCEPT [8:757]
:FORWARD ACCEPT [0:0]
:OUTPUT ACCEPT [5:463]
-A INPUT -i tun0 -m conntrack --ctstate RELATED,ESTABLISHED -j ACCEPT
-A INPUT -i tun0 -m conntrack --ctstate INVALID -j DROP
-A INPUT -i tun0 -j DROP
COMMIT
Запустите/включите
ip6tables.service
, чтобы изменения вступили в силу.
Смотрите также
Официальная документация
Сервисы Yggdrasil
Wiki of Yggdrasil network users
/
ссылка
в сети Yggdrasil
Статья
в Wikipedia.
Alfis
- DNS в Yggdrasil
Zig (Русский)

Related articles
Language Server Protocol
Programming languages (Русский)
Состояние перевода:
На этой странице представлен перевод статьи
Zig
. Дата последней синхронизации: 9 марта 2026. Вы можете
помочь
синхронизировать перевод, если в английской версии произошли
изменения
.
From
Wikipedia
:
Zig
это императивный, универсальный, статически типизированный, скомпилированный системный язык программирования, разработанный Эндрю Келли. Он предназначен как замена языку программирования
C
, с целью сделать его ещё меньше и проще для программирования, а также предлагать современные функции, новые оптимизации и различные механизмы безопасности, при этом не требовать столь требовательных к безопасности во время выполнения, как в других языках.
Установка
Установите
zig
для стабильного релиза, или
zig-master-bin
AUR
для последней разрабатываемой версии.
zls
предоставляет
языковой сервер Zig
, имплементацию
протокола языкового сервера
.
Использование
Система сборки Zig
Система сборки Zig предоставляет кросс-платформенный вариант объявить логику необходимую для построения проекта без зависимостей. Смотрите
[1]
.
Кросс-компиляция
Смотрите
[2]
. Для свежего списка поддерживаемых целей, смотрите
[3]
.
Смотрите также
Оффициальный вебсайт
Страница на Википедии
Примеры языка
Документация стандартной библиотеки
Примеры программ
Туториал
Zig на платформе Exercism
ArchWiki:Translation Team (Slovenčina)

Preloženie novej stránky
Ak nieste registrovaný, zaregistrujte sa.
Prihláste sa
aby ste mohli editovať wiki.
Zvoľte si stránku, ktorú chcete preložiť. Ak sa neviete rozhodnúť, môžte použiť
náhodný výber
. Pre príklad zvoľme
Some Page
.
Navštívte zvolenú stránku a hornom menu vyberte
upraviť
.
Skopírujte zdrojový kód stránky.
Prejdite na
Some Page
zadaním nasledujúceho URL.
https://wiki.archlinux.org/index.php/Some_Page_(Slovenský)
Keďže stránka neexistuje, vytvorte ju pomocou
vytvoriť
v hornom menu.
Zobrazí sa vám jednoduchý WYSIVIG editor - sem vložte skopírovaný zdrojový kód.
Po preložení textu stránku uložte.
Nakoniec vytvorte druhú stránku z lokalizovaným názvom
Nejaká_Stránka
. Prejdite na
https://wiki.archlinux.org/index.php/Nejaká_Stránka
Znovu vytvorte novú stránku a do jej textu vložte
#REDIRECT
Some Page (Slovenský)
Ak neviete ako editovať stránky, prečítajte si
ArchWiki Tutorial
.
Zoznam prioritných stránok
Please follow
Help:i18n
.
Category:Slovenčina

Subcategories
This category has the following 3 subcategories, out of 3 total.
A
About Arch (Slovenčina)
N
Networking (Slovenčina)
S
System administration (Slovenčina)
Pages in category "Slovenčina"
The following 2 pages are in this category, out of 2 total.
M
Main page (Slovenčina)
T
Table of contents (Slovenčina)
Category:Virtual Private Network (Slovenčina)

This article or section needs to be
translated
.
Notes:
out of date (Discuss in
Category talk:Virtual Private Network (Slovenčina)
)
Pojem VPN je skratka pre
Virtual Private Network
.
Podobne ako DMZ aj VPN je
bezpečnostný koncept
.
Existuje množstvo balíčkov umožňujúcich nastavenie VPN siete medzi dvoma alebo viacerými hostiteľmi.
Všetky využívajú
client–server model
a zvyčajne sú
medzi sebou
nekompatibilné
.
Pozrite tiež
Point-to-Point Tunneling Protocol
(PPTP)
Pages in category "Virtual Private Network (Slovenčina)"
This category contains only the following page.
H
Hamachi (Slovenčina)
Hamachi (Slovenčina)

This article or section needs to be
translated
.
Notes:
No updates since 2016-06-05. (Discuss in
Talk:Hamachi (Slovenčina)
)
Hamachi
je komerčný (uzavretý) VPN software. Pomocou tohto nástroja môžete prepojiť dva alebo viac počítačov. Využíva sa pri tom ich vlastná virtuálna sieť pre priamu bezpečnú komunikáciu.
Inštalácia
Nainštalujte balíček
logmein-hamachi
AUR
z repozitára
AUR
.
Konfigurácia
Konfigurácia Hamachi sa nachádza v
/var/lib/logmein-hamachi/h2-engine-override.cfg
(ak súbor neexistuje, vytvorte ho).
Nanešťastie nie je možné nájsť kompletný zoznam konfiguračných nastavení, takže ich tu je len zopár, ktoré je možné použiť.
Používanie hamachi v príkazovom riadku ako bežný užívateľ
Aby bolo možné používať
hamachi
v príkazovom riadku bez privilegovaných práv, pridajte nasledujúci riadok do konfiguračného súboru:
Ipc.User VaseUzivatelskeMeno
Automatické nastavenie vlastnej prezývky
Hamachi bežne používa ako prezývku názov počítača(hostname). Ak chcete, aby Hamachi automaticky nastavil vlastnú prezývku po svojom štarte, pridajte nasledujúci riadok do konfiguračného súboru:
Setup.AutoNick VasaPrezyvka
Prezývku je možné taktiež nastaviť manuálne využitím príkazového riadku
hamachi
:
# hamachi set-nick VasaPrezyvka
Toto je však nutné robiť po každom spustení Hamachi, takže ak chcete používať rovnakú prezývku, automatické nastavenie (popísané vyššie) je pravdepodobne výhodnejšie.
Spustenie Hamachi
# systemctl start logmein-hamachi
Teraz už máte k dispozícii celý balík príkazov. Nie sú zoradené v žiadnom špeciálnom poradí a ich názvy celkom dobre popisujú ich vlastnosti.
$hamachi set-nick bob
$hamachi login
$hamachi create my-net tajneheslo
$hamachi go-online moja-siet
$hamachi list
$hamachi go-offline moja-siet
Pre získanie zoznamu všetkých príkazov spustite:
$hamachi ?
Note
Ak chcete vykonávať akcie v sietiach, v ktorých ste, tak sa uistite, že ste v nich "online".
systemd
AUR balíček
logmein-hamachi
AUR
taktiež zahŕňa pekného malého
systemd
démona.
Nasledujúcim príkazom môžete prinútiť spustienie Hamachi po každom nabootovaní pomocou systemd:
# systemctl enable logmein-hamachi
Ak chcete ihneď spustiť démona Hamachi, použite tento príkaz:
# systemctl start logmein-hamachi
GUI
Na repozitári AUR sa nachádzajú aj nasledujúce grafické frontendy pre Hamachi:
haguichi
AUR
(Gtk3, Vala)
quamachi
AUR
(Qt4, Python)
Tiež pozrite
Domovská stránka projektu
Table of contents (Slovenčina)

Slovenčina
(2)
1.
About Arch
(0)
1.1.
ArchWiki
(1)
2.
Networking
(0)
2.1.
Virtual Private Network
(1) (tiež v
Security
)
3.
System administration
(0)
3.1.
Security
(0)
3.1.1.
Virtual Private Network
(1) (tiež v
Networking
)
Arch IRC channels (Српски)

Službene IRC Sobe
Možete naći Arch diskusije na  sledećim  (IRC) sobama, na
irc.libera.chat
IRC mreži:
#archlinux
Glavna soba, na Engleskom
#archlinux64
x86_64 diskusija, na Engleskom
#archlinux-bugs
Bug-centric diskusija
#archlinux-offtopic
Diskusija ne vezana za Arch Linux.
#archlinux-pacman
Pacman razvoj i diskusija
#archlinux-multilib
Arch Linux Multilib projekat diskusija i pakovanje
Međunarodne IRC Sobe
Međunarodna diskusija preko irc-a , se takođe nalazi na
irc.libera.chat
IRC mreži:
#archlinux-br
Discussion (Brazil)
#archlinux-cr
Discussion (Kosta Rika)
#archlinux-cn
Discussion (Kina), on
irc.oftc.net
#archlinux.de
Discussion (Nemačka)
#archlinux.dk
Discussion (Danska)
#archlinux.gr
Discussion (Grčka), on
silverirc.com
#archlinux-es
Discussion (Španija)
#archlinux-fr
Discussion (Francuska)
#archlinux-gaelic
Discussion (Gaelic)
#archlinux.hu
Discussion (Mađarska)
#archlinux.it
Discussion (Italija)
#archlinux.pl
Discussion (Poljska)
#archlinux.ro
Discussion (Rumunija)
#archlinux-rs
Discussion (Srbija)
#archlinux.se
Discussion (Švedska)
#archlinux.tr
Discussion (Turska)
#archlinux-il
Discussion (Hebrew)
#archlinux.fi
Discussion (Finska)
Related Pages
Arch Around the World
International communities
IRC channel
Категорија:Српски

Subcategories
This category has the following 3 subcategories, out of 3 total.
A
About Arch (Српски)
Applications (Српски)
N
Networking (Српски)
Pages in category "Српски"
The following 2 pages are in this category, out of 2 total.
M
Main page (Српски)
T
Table of contents (Српски)
Table of contents (Српски)

Српски
(2)
1.
About Arch
(1)
2.
Applications
(0)
2.1.
Internet applications
(0) (такође у
Networking
)
2.1.1.
Internet Relay Chat
(1)
3.
Networking
(0)
3.1.
Internet applications
(0) (такође у
Applications
)
3.1.1.
Internet Relay Chat
(1)
Category:Pages by subject (ไทย)

เกี่ยวกับ Arch Linux
ข้อมูลต่างๆ ที่เกี่ยวข้องกับ Arch Linux เช่นความเป็นมา ข้อเปรียบเทียบ ฯลฯ
การติดตั้ง Arch
คำแนะนำในการจัดหาและติดตั้ง Arch Linux ในเครื่องของท่าน
แนะนำ:
การติดตั้ง Arch Linux แบบเร็ว
Category:การบริหารและจัดการระบบ (ไทย)|บริหารและจัดการระบบ
จัดการระบบต่างๆ ภายในเครื่อง Arch Linux
คู่มือผู้ใช้งานทั่วไป
คำแนะนำและคู่มือการใช้งานสำหรับผู้ใช้งานโปรแกรมทั่วไป
Subcategories
This category has only the following subcategory.
A
About Arch (ไทย)
Category:Türkçe

Subcategories
This category has the following 6 subcategories, out of 6 total.
A
About Arch (Türkçe)
D
Development (Türkçe)
H
Hardware (Türkçe)
N
Networking (Türkçe)
S
Software (Türkçe)
System administration (Türkçe)
Pages in category "Türkçe"
The following 2 pages are in this category, out of 2 total.
M
Main page (Türkçe)
T
Table of contents (Türkçe)
Category:About Arch (Türkçe)

Subcategories
This category has the following 3 subcategories, out of 3 total.
A
ArchWiki (Türkçe)
I
Installation process (Türkçe)
T
Teams (Türkçe)
Pages in category "About Arch (Türkçe)"
The following 4 pages are in this category, out of 4 total.
A
Arch compared to other distributions (Türkçe)
Arch Linux (Türkçe)
F
Frequently asked questions (Türkçe)
M
Mirrors (Türkçe)
Category:Applications (Türkçe)

Subcategories
This category has the following 8 subcategories, out of 8 total.
A
Accessibility (Türkçe)
C
Console applications (Türkçe)
E
Emulation (Türkçe)
F
File managers (Türkçe)
I
Internet applications (Türkçe)
O
Office (Türkçe)
T
Terminal emulators (Türkçe)
Text editors (Türkçe)
Pages in category "Applications (Türkçe)"
This category contains only the following page.
L
List of applications (Türkçe)
Category:ArchWiki (Türkçe)

Subcategories
This category has the following 2 subcategories, out of 2 total.
H
Help (Türkçe)
L
Lists (Türkçe)
Pages in category "ArchWiki (Türkçe)"
This category contains only the following page.
T
ArchWiki:Translation Team (Türkçe)
Category:Commands (Türkçe)

Subcategories
This category has only the following subcategory.
C
Console applications (Türkçe)
Pages in category "Commands (Türkçe)"
The following 4 pages are in this category, out of 4 total.
C
Chroot (Türkçe)
F
Fdisk (Türkçe)
Fsck (Türkçe)
P
Parted (Türkçe)
Category:Networking (Türkçe)

Subcategories
This category has the following 3 subcategories, out of 3 total.
I
Instant messaging (Türkçe)
P
Protocols (Türkçe)
S
Servers (Türkçe)
Pages in category "Networking (Türkçe)"
This category contains only the following page.
N
Network tools (Türkçe)
Category:Pages or sections flagged with Template:Translateme (Türkçe)

Pages in category "Pages or sections flagged with Template:Translateme (Türkçe)"
The following 3 pages are in this category, out of 3 total.
I
Install Arch Linux with accessibility options (Türkçe)
P
Partitioning (Türkçe)
T
Template:Translateme (Türkçe)
Category:System administration (Türkçe)

Subcategories
This category has the following 11 subcategories, out of 11 total.
B
Boot process (Türkçe)
C
Command-line (Türkçe)
F
File systems (Türkçe)
G
Graphical user interfaces (Türkçe)
I
Input (Türkçe)
L
Linux console (Türkçe)
Localization (Türkçe)
P
Package management (Türkçe)
S
Security (Türkçe)
Synchronization (Türkçe)
System recovery (Türkçe)
Pages in category "System administration (Türkçe)"
The following 2 pages are in this category, out of 2 total.
D
Device file (Türkçe)
G
General recommendations (Türkçe)
Init package guidelines (Türkçe)

Arch package guidelines
32-bit
–
CLR
–
CMake
–
Cross
–
DKMS
–
Eclipse
–
Electron
–
Font
–
Free Pascal
–
GNOME
–
Go
–
Haskell
–
Java
–
KDE
–
Kernel modules
–
Lisp
–
Meson
–
MinGW
–
Node.js
–
Nonfree
–
OCaml
–
Perl
–
PHP
–
Python
–
R
–
Ruby
–
Rust
-
Security
–
Shell
–
VCS
–
Web
–
Wine
Çeviri Durumu:
Bu makale,
Init_package_guidelines
makalesinin çevirisidir. Son çeviri tarihi (yıl-ay-gün şeklinde): 2024-11-18. Eğer makalenin İngilizce sürümünde
değişiklik
yapılmış ise çevirinin senkronize edilmesine yardımcı olabilirsiniz. Çevrilmiş tüm makelelere
buradan erişebilirsiniz
.
Bu doküman
init
betikleri için
PKGBUILDlerin
yazılmasına ilişkin standartları ve yönergeleri kapsar. örn
openrc
AUR
Package naming
init
betikleri için,
modulename-
init
kullanın.
örnek
bluetooth-openrc
AUR
[
broken link
: package not found]
jellyfin-runit
AUR
Not
Paket adı tamamen küçük harflerden oluşmalıdır.
Mimari
Bakınız
PKGBUILD#arch
.
Bir init betiği mimariden bağımsız olmalıdır.
Depends
tüm betikler init'ine bağlı olmalıdır yani
apparmor-openrc
AUR
[
broken link
: package not found]
çalışması için openrc gerektirir
Örnek Paketler
jellyfin-runit
AUR
bluetooth-openrc
AUR
[
broken link
: package not found]
Install Arch Linux with accessibility options (Türkçe)

Bu makale veya bölüm
çeviriye
ihtiyaç duymaktadır.
Notlar:
This document has not been translated with the assistance of live environment, it's directly translated from the original article, therefore some parts of it may require clarification. (
Talk:Install Arch Linux with accessibility options (Türkçe)
sayfasında tartışınız.)
Çeviri Durumu:
Bu makale,
Install Arch Linux with accessibility options
makalesinin çevirisidir. Son çeviri tarihi (yıl-ay-gün şeklinde): 2025-07-08. Eğer makalenin İngilizce sürümünde
değişiklik
yapılmış ise çevirinin senkronize edilmesine yardımcı olabilirsiniz. Çevrilmiş tüm makelelere
buradan erişebilirsiniz
.
Resmî Arch Linux kurulum ortamı çeşitli
Erişilebilirlik
seçeneklerini destekler:
sesli yardım
espeakup
paketi tarafından sağlanmaktadır.
yenilenebilir braille ekran destekli terminal
brltty
tarafından sağlanır.
Bu doküman,
Arch Linux
'u nasıl yukarıda bahsedilen erişilebilirlik seçenekleriyle kurabileceğinizi anlatır
Not
Bu makalede sadece
Installation guide (Türkçe)
sayfasındakinden farklı şekilde gelişecek olan adımlardan bahsedilir.
Kurulum öncesi
Canlı ortam
ı önyükleme
Not
Kurulum ortamındaki
sistem önyükleyicisi
, menüdeki varsayılan seçenekle başlatmadan önce 15 saniye bekler.
Sesli yardımdan yararlanmak için, kurulum ortamı önyüklenmeye başladığında
Aşağı
tuşuna basın ve ardından
Enter
'a tıklayın.
USB braille ekranı,
udev
tarafından otomatik olarak algılanmalıdır.
Birden fazla ses kartı
Eğer bilgisayarınız birden fazla ses kartı barındırıyorsa,
Please select your sound card for speech output.
yani
Sesli geri dönüş için bir ses kartı seçin
mesajını duyacaksınız.
Kullanmak istediğinizi seçtikten sonra bir bip sesi duyduğunuzda
Enter
'a basarak kartı seçin.
Konuşma dilini değiştirme
espeakup.service
tarafından kullanılan dili/sesi değiştirmek için, servis birimini
düzenleyin
: tercih edeceğiniz dilin kodunu,
Environment=
yönergesinde
default_voice=
değişkenine ekleyin.
Ayrıca
espeak-ng
sesini değiştirmek için, dil kodunun yanına
+
tercih_edilen_ses
şeklinde ekleme yapabilirsiniz. Daha fazla bilgi için
espeakup(8)
ve
espeak-ng(1)
kılavuzlarına bakabilirsiniz.
Kurulum
Temel paketleri yükleme
Kuracağınız sistemde ses desteği için
espeakup
ve
alsa-utils
paketlerine ihtiyacınız olacak. Eğer bir braille ekranınız varsa,
brltty
paketini de
yükleyebilirsiniz.
Gerekli paketleri
pacstrap(8)
ile kurulum yaparken ekleyebilirsiniz:
# pacstrap -K /mnt base linux linux-firmware espeakup alsa-utils
Sistemi yapılandırma
Ses kartı
Eğer
birden fazla ses kartı
algılanmıştı ise, kurulum ortamı tarafından oluşturulmuş olan
/etc/asound.conf
dosyasını kopyalayın:
# cp /etc/asound.conf /mnt/etc/
Servisleri etkinleştirme
Kurmuş olduğunuz sistemi açtığınızda sesli yardımın bulunmasını istiyorsanız
espeakup.service
adlı servisi
etkinleştirmeniz
gerekir. Ayrıca
#Konuşma dilini değiştirme
bölümüne de bakabilirsiniz.
Yeniden başlatma
Kurmuş olduğunuz yeni sistemi açtığınızda sesli yardım otomatik olarak çalışıyor olmalıdır.
Sorun giderme
Accessibility#Troubleshooting
makalesine bakın.
Lenovo V15 G3 ABA (Türkçe)

Çeviri Durumu:
Bu makale,
Lenovo V15 G3 ABA
makalesinin çevirisidir. Son çeviri tarihi (yıl-ay-gün şeklinde): 2026-01-03. Eğer makalenin İngilizce sürümünde
değişiklik
yapılmış ise çevirinin senkronize edilmesine yardımcı olabilirsiniz. Çevrilmiş tüm makelelere
buradan erişebilirsiniz
.
Donanım
PCI/USB ID
Çalışıyor mu?
Dokunmatik fare
Evet
Klavye
Evet
GPU
1002:15e7
Evet
Kamera
13d3:56ff
Evet
Ethernet
10ec:8168
Evet
Bluetooth
0bda:c123
Evet
Ses
1022:15e3
Evet
Wi-Fi
10ec:c822
Evet
TPM
Test edilmemiş
Donanım yazılımı
Temel paketler
V15 G3 ABA, sadece
linux-firmware-amdgpu
ve
linux-firmware-realtek
donanım yazılımlarını kullanır. Bu paketlerin indirilmesi, donanımların doğru bir şekilde çalışması için yeterlidir.
Wi-Fi ağ ve Bluetooth
rfkill(8)
, Wi-Fi bağlantıyı ve Bluetooth'u varasyılan olarak her önyüklemede engeller. Otomatik olarak bu bloğu kaldırmak için
rfkill-unblock@all
servisini
etkinleştirin
.
Failed to load regulatory.db
Aşağıdaki
regulatory domain
ile bağlantılı uyarı mesajı, resmî depolardan
wireless-regdb
paketini kurarak düzeltilebilir.
kernel: platform regulatory.0: Direct firmware load for regulatory.db failed with error -2
kernel: cfg80211: failed to load regulatory.db
PS/2 appears to have AUX port disabled
Aşağıdaki uyarı mesajı tüm bağlantı noktaları (port) çalışıyor olmasına rağmen
journalctl(1)
kayıtlarında görülmektedir:
PS/2 appears to have AUX port disabled, if this is incorrect please boot with i8042.nopnp
Eğer bu mesajı görmek istemiyorsanız,
çekirdek (kernel) parametrelerine
i8042.nopnp
seçeneğini ekleyin.
İşlev tuşları ("Fn" veya fonksiyon tuşları)
Tuş
Görülüyor?
1
İşaretli?
2
Etki
Fn+Esc
Evet
Evet
Fn lock kilidinin durumunu değiştirir
Fn+F1
Evet
Evet
XF86AudioMute
Fn+F2
Evet
Evet
XF86AudioLowerVolume
Fn+F3
Evet
Evet
XF86AudioRaiseVolume
Fn+F4
Evet
Evet
XF86AudioMicMute
Fn+F5
Evet
Evet
XF86MonBrightnessDown
Fn+F6
Evet
Evet
XF86MonBrightnessUp
Fn+F7
Evet
Evet
Super+p
3
tuşlarına basar
Fn+F8
Evet
Evet
XF86RFKill
Fn+F9
Evet
Evet
Help
Fn+F10
Evet
Evet
XF86PickupPhone
Fn+F11
Evet
Evet
XF86HangupPhone
Fn+F12
Evet
Evet
XF86Calculator
Fn+Insert
Evet
Evet
XF86Favorites
Fn+Print
Evet
Evet
Super+Shift+s
4
tuşlarına basar
Fn+Left
Evet
Evet
Home
Fn+Right
Evet
Evet
End
Fn+Up
Evet
Evet
Prior
Fn+Down
Evet
Evet
Next
Fn+Q
Evet
Hayır
XF86Launch4
5
Fn+T
Evet
Hayır
Print
Fn+I
Evet
Hayır
Insert
Fn+P
Evet
Hayır
Pause
Fn+S
Evet
Hayır
Print
Fn+K
Evet
Hayır
Scroll_Lock
Fn+B
Evet
Hayır
Ctrl+Break
tuşlarına basar
Tuş
xev
ve benzeri araçlarda görünüyor.
Tuşun üzerinde işleviyle alakalı bir sembol bulunuyor.
Windows'ta "yansıt" menüsü için varsayılan kısayol.
Windows'ta ekran görüntüsü almak için varsayılan kısayol.
Windows'ta güç modunu değiştirmek için varsayılan kısayol.
Ayrıca bakınız
Resmî kılavuzlar:
https://pcsupport.lenovo.com/tr/tr/products/laptops-and-netbooks/lenovo-v-series-laptops/lenovo-v15-g3-aba/documentation/doc_userguide
Linux Hardware:
https://linux-hardware.org/?probe=8e0d1cf973
Network tools (Türkçe)

İlgili makaleler
Telnet
Nmap
Wireshark
Çeviri Durumu:
Bu makale,
Network tools
makalesinin çevirisidir. Son çeviri tarihi (yıl-ay-gün şeklinde): 2022-03-16. Eğer makalenin İngilizce sürümünde
değişiklik
yapılmış ise çevirinin senkronize edilmesine yardımcı olabilirsiniz. Çevrilmiş tüm makelelere
buradan erişebilirsiniz
.
Bu sayfa çeşitli ağ araçlarını listelemektedir.
ping
ve
ip
,
ağ yapılandırmasında
ele alınmıştır.
Traceroute
Traceroute
, bir IP ağındaki paketlerin yolunu görüntülemek için kullanılan bir araçtır.
Mevcut durumda bir kaç uygulama bulunmaktadır:
iputils
paketinden
tracepath(8)
(
base
tarafından gereklidir)
traceroute
paketinden
traceroute(8)
MTR
— traceroute ve ping uygulamalarının işlevlerini tek bir araçta birleştirmektedir.
https://www.bitwizard.nl/mtr/
||
mtr
,
mtr-gtk
Netcat
Ayrıca
Wikipedia:Netcat
sayfasına bakınız..
Ncat
— Nmap projesinden Netcat uygulaması.
https://nmap.org/ncat/
||
nmap
OpenBSD netcat
— TCP/IP İsviçre çakısı. Daha fazla özellik sunan OpenBSD varyantı.
https://packages.debian.org/sid/netcat-openbsd
||
openbsd-netcat
Daha karmaşık bir alternatif ise
socat
'dır.
Whois
Ayrıca
Wikipedia:WHOIS
sayfasına bakınız.
whois
— Akıllı WHOIS istemcisi.
https://github.com/rfc1036/whois
||
whois
jwhois
— Bir İnternet Whois istemcisi
https://www.gnu.org/software/jwhois/
||
jwhois
AUR
inetd
Arch Linux'ta
inetd
bulunmamaktadır ama inetd yerine
systemd
veya
xinetd
kullanabilirsiniz. (
xinetd
AUR
).
Ayrıca Bakınız
List of applications/Security#Network security
Reflector (Türkçe)

İlgili makaleler
Mirrors (Türkçe)
Pacman
Çeviri Durumu:
Bu makale,
Reflector
makalesinin çevirisidir. Son çeviri tarihi (yıl-ay-gün şeklinde): 2026-05-01. Eğer makalenin İngilizce sürümünde
değişiklik
yapılmış ise çevirinin senkronize edilmesine yardımcı olabilirsiniz. Çevrilmiş tüm makelelere
buradan erişebilirsiniz
.
Reflector
,
Arch Linux Mirror Status
sayfasından en güncel yansıma listesini alabilen, en güncel olanları filtreleyebilen, hızlarına göre sıralayabilen ve bilgileri
/etc/pacman.d/mirrorlist
dosyasına yazabilen bir Python betiğidir.
Kurulum
reflector
paketini
kurun
.
Ayrıca
reflector-rs
paketi, doğrudan aynı özellikleri sağlayan bir alternatif olarak kullanılabilir.
Kullanım
Tüm kullanılabilir seçenekleri görmek için aşağıdaki komutu çalıştırın:
$ reflector --help
Not
Ülkeye göre filtreleme yapmak genellikle iyi bir fikir değildir; bir ülkede sadece sınırlı sayıda yansıma bulunur. Ağ kapasitesi, sadece kısmen coğrafi mesafeye bağlıdır.
Örnekler
reflector(1) § EXAMPLES
bölümüne bakın.
Not
/etc/pacman.d/mirrorlist
dosyasının üzerine yazan komut örneklerini çalıştırabilmek için kök izni kullanılmalıdır. Devam etmeden önce yedek alın ve yaptığınız değişikliklerin sonuçlarını teyit edin.
Otomasyon
systemd hizmeti
Reflector
reflector.service
ile birlikte gelmektedir. Bu servis, Reflector'ü
/etc/xdg/reflector/reflector.conf
dosyasında belirtilen seçenekler ile çalıştırır. Bu dosya içindeki varsayılan seçenekler başlangıç için güzel bir komut örneği sağlayabilir.
Sistem açıldığında Reflector'ün çalışması için
reflector.service
servisini
etkinleştirin
. Hemen çalıştırmak için ise servisi
başlat
ın.
Not
reflector.service
,
network-online.target
ile yapılandırılan, ağ bağlantısı bekleyen bir servise bağlı olarak çalışır.
systemd zamanlayıcısı
Reflector,
reflector.service
#systemd hizmetini
her hafta çalıştıran bir
systemd zamanlayıcısı
(
reflector.timer
) sağlar. Zaman aralığını değiştirmek için
reflector.timer
dosyasını
düzenleyin
.
reflector.service
servisinin başlayacağı varsayılan seçenekleri değiştirmek için
#systemd hizmeti
bölümünde belirtildiği üzere gerekli yapılandırmaları yapın. Ardından
reflector.timer
zamanlayıcısını
başlat
ın ve
etkinleştirin
.
mirrorlist'i zamanlayıcıdan bağımsız olarak güncellemek isterseniz
reflector.service
servisini
başlat
ın.
Not
Hem
reflector.service
hem de
reflector.timer
‘ın etkinleştirilmesi gerekli değildir. Servis etkinleştirildiğinde, Reflector her sistem başlatma işleminde çalışır. Zamanlayıcıda ayarlandığı şekilde sadece haftalık çalışması için yalnızca zamanlayıcıyı etkinleştirin. Zamanlayıcının çalışması için hizmetin sürekli ’'etkin
durumda olması gerekmez.
pacman kancası
pacman-mirrorlist
düzenli olarak güncellenmez, dünyanın herhangi bir yerinde bir yansıma eklendiği veya çıkarıldığı için reflector'ün çağrılması uygun değildir;
#systemd zamanlayıcısı
metodunu tercih edin. Eğer katiyen
mirrorlist.pacnew
dosyasının kurulmasını istemiyorsanız,
/etc/pacman.conf
dosyasına
NoExtract
seçeneğini ekleyin.
Ayrıca bakınız
Arch Linux Forumlarında Reflector başlığı
Değişiklik günlüğü de barındıran yukarı-akım proje sayfası
Table of contents (Türkçe)

Türkçe
(2)
1.
Arch Hakkında
(4)
1.1.
ArchWiki
(1)
1.1.1.
Help
(1)
1.1.2.
Lists
(0)
1.1.2.1.
Lists of software
(3) (also in
Software
)
1.2.
Yükleme rehberi
(3)
1.3.
Teams
(1)
2.
Development
(0)
2.1.
Text editors
(2) (also in
Applications
)
3.
Hardware
(0)
3.1.
Laptops
(0)
3.1.1.
Lenovo
(2)
4.
Networking
(1)
4.1.
Instant messaging
(1) (also in
Internet applications
)
4.2.
Protocols
(0)
4.2.1.
Network Time Protocol
(1) (also in
Servers
,
Synchronization
)
4.3.
Servers
(0)
4.3.1.
Network Time Protocol
(1) (also in
Protocols
,
Synchronization
)
5.
Software
(0)
5.1.
Applications
(1)
5.1.1.
Accessibility
(1)
5.1.2.
Console applications
(2) (also in
Commands
)
5.1.3.
Emulation
(0)
5.1.3.1.
Terminal emulators
(1) (also in
Applications
,
Command-line
)
5.1.4.
File managers
(1)
5.1.5.
Internet applications
(0)
5.1.5.1.
Instant messaging
(1) (also in
Networking
)
5.1.6.
Office
(1)
5.1.7.
Terminal emulators
(1) (also in
Command-line
,
Emulation
)
5.1.8.
Text editors
(2) (also in
Development
)
5.2.
Command-line
(1) (also in
Sistem yöneticiliği
)
5.2.1.
Commands
(4)
5.2.1.1.
Console applications
(2) (also in
Applications
)
5.2.2.
Terminal emulators
(1) (also in
Applications
,
Emulation
)
5.3.
Lists of software
(3) (also in
Lists
)
5.4.
Software projects
(0)
5.4.1.
GNU
(3)
5.4.2.
KDE
(1) (also in
Desktop environments
)
6.
Sistem yöneticiliği
(2)
6.1.
Önyükleme işi
(1)
6.1.1.
Boot loaders
(2)
6.1.2.
Init
(1)
6.2.
Command-line
(1) (also in
Software
)
6.2.1.
Commands
(4)
6.2.1.1.
Console applications
(2) (also in
Applications
)
6.2.2.
Terminal emulators
(1) (also in
Applications
,
Emulation
)
6.3.
Dosya sistemleri
(4)
6.4.
Graphical user interfaces
(0)
6.4.1.
Desktop environments
(0)
6.4.1.1.
KDE
(1) (also in
Software projects
)
6.5.
Input
(0)
6.5.1.
Keyboard configuration
(1)
6.6.
Linux console
(2)
6.7.
Localization
(1)
6.8.
Package management
(2)
6.9.
Security
(0)
6.9.1.
Sandboxing
(1)
6.10.
Synchronization
(0)
6.10.1.
Network Time Protocol
(1) (also in
Protocols
,
Servers
)
6.11.
Sistemi kurtarma
(4)
ArchWiki:About (Українська)

Related articles
Help:Editing
Help:Style
Help:Reading
Ця стаття є загальним оглядом ArchWiki, що відповідає на питання «Хто?», «Що?», «Чому?» і «Як?».".
Цілі
Основною метою ArchWiki є надання спільноті користувачів
Arch Linux
найповнішої та найдоступнішої документації в Інтернеті. Це всесвітній проект з багатьма учасниками з усіх куточків світу. Вікі охоплює всі
принципи
Arch Linux, зокрема щодо
простоти
. ArchWiki постійно розвивається і процвітає завдяки співпраці; завжди є місце для покращення.
Головна ціль
Однією з головних цілей ArchWiki це висвітлення «усіх» аспектів обчислень за допомогою Arch Linux. Від медіацентру до керування корпоративними мережами - все, що може зробити Arch Linux, знаходиться у сфері дії ArchWiki.
Мета
Основна мета АrchWiki може бути грандіозною і вимагати тисячі статей; ArchWiki має пропонувати простий та інтуїтивно зрозумілий спосіб доступу до всієї інформації. Це не просте завдання, але типова для Arch винахідливість і уява візьмуть гору.
Oфіційні
arch-wiki-docs
пропонує користувачам можливість завантажити копію вмісту ArchWiki. Дивіться
це
обговорення на форумі для деталей.
Як це працює
ArchWiki підтримується офіційною
Команда підтримки
та
тисячі учасників
. Користувачі редагують і впорядковують статті, щоб запропонувати читачам найкраще у документації Arch Linux. Вміст створюється спільнотою, для спільноти: більшість статей не написані однією людиною, а є результатом спільних зусиль багатьох людей, які виправляють помилкову інформацію, оновлюють застарілі статті та іншим чином покращують вміст ArchWiki.
Як ви можете допомогти
ArchWiki підтримується волонтерами. Учасників ніколи не буває забагато, і допомога потрібна завжди. Якщо ви відчуваєте, що здатні редагувати вікі-сторінки, подумайте про те, щоб пожертвувати частину свого часу та енергії спільноті.
Будь ласка зазирніть до
ArchWiki:Contributing
щоб дізнатися, як можна зробити свій внесок.
Історія
2004-01-11
|| Було оголошено про початковий вікі-подібний спосіб додавання документації до форумів, заснований на відкритому обліковому записі користувача.
2004-02-03
|| Першу пропозицію щодо вікі-документації для Arch Linux було зроблено на форумах.
2004-02-27
|| На форумах було оголошено про створення першої вікі на основі
PhpWiki
.
2005-06-05
|| Було запропоновано перехід на поточну інсталяцію
MediaWiki
.
2005-07-08
|| ArchWiki створена на MediaWiki.
2005-07-11
|| Перше редагування, зроблене до статті
ArchWiki:General disclaimer
.
2005-07-11
|| Перше редагування у просторі імен Main, зроблене на
Main page
.
2005-07-18
|| Про нову інсталяцію було оголошено на форумах: таким чином розпочалася міграція вже існуючих статей з версії PhpWiki.
Контакти
Дивіться
ArchWiki:Maintenance Team
для отримання списку координаторів ArchWiki.
Подяка
Хостинг люб'язно надано
Arch Linux
За підтримки
MediaWiki
Дякую усім нашим
учасникам та волонтерам
!
Category:About Arch (Українська)

Основна стаття для цієї категорії:
Arch Linux (Українська)
.
Subcategories
This category has the following 3 subcategories, out of 3 total.
A
ArchWiki (Українська)
I
Installation process (Українська)
T
Teams (Українська)
Pages in category "About Arch (Українська)"
The following 5 pages are in this category, out of 5 total.
A
Arch compared to other distributions (Українська)
Arch Linux (Українська)
Arch User Repository (Українська)
C
Creating packages (Українська)
F
Frequently asked questions (Українська)
Category:ArchWiki (Українська)

Основна стаття для цієї категорії:
ArchWiki:About (Українська)
.
Subcategories
This category has only the following subcategory.
H
Help (Українська)
Pages in category "ArchWiki (Українська)"
The following 2 pages are in this category, out of 2 total.
A
ArchWiki:About (Українська)
T
ArchWiki:Translation Team (Українська)
Category:Українська

Subcategories
This category has the following 7 subcategories, out of 7 total.
A
About Arch (Українська)
D
Development (Українська)
H
Hardware (Українська)
L
Lists (Українська)
N
Networking (Українська)
S
Software (Українська)
System administration (Українська)
Pages in category "Українська"
The following 2 pages are in this category, out of 2 total.
M
Main page (Українська)
T
Table of contents (Українська)
Category:Help (Українська)

Ласкаво просимо до розділу допомоги. Тут ви знайдете ресурси та настанови щодо редагування ArchWiki. Перегляньте цей розділ і познайомтеся з ArchWiki, якщо ви хочете допомогти спільноті, створивши або переклавши контент.
Pages in category "Help (Українська)"
The following 2 pages are in this category, out of 2 total.
B
Help:Browsing (Українська)
R
Help:Reading (Українська)
Category:Installation process (Українська)

Основна стаття для цієї категорії:
Посібник з встановлення
.
Окрім додаткових статей в цій категорії також дивіться офіційні документи проекту
README.transfer.rst
та
README.altbootmethods
.
Pages in category "Installation process (Українська)"
This category contains only the following page.
I
Installation guide (Українська)
Category:Networking (Українська)

Для зневаження та налаштування мережі дивіться
Налаштування мережі
.
Ця категорія містить різні мережеві сервіси. Користувацькі програми можна знайти в
Category:Internet applications (Українська)
Повʼязані категорії
Category:Security (Українська)
Subcategories
This category has the following 6 subcategories, out of 6 total.
P
Peer-to-peer (Українська)
Protocols (Українська)
S
Streaming (Українська)
T
Telephony (Українська)
V
Voice over IP (Українська)
W
Web (Українська)
Category:Pages or sections flagged with Template:Bad translation (Українська)

Note
This is a
hidden category
, i.e. it is not displayed at the top of member pages among normal categories.
Users can choose to see hidden categories in a separate "Hidden categories" list by checking "Show hidden categories" in
Special:Preferences#Appearance
.
Pages in category "Pages or sections flagged with Template:Bad translation (Українська)"
This category contains only the following page.
B
Template:Bad translation (Українська)
Category:Pages or sections flagged with Template:Translateme (Українська)

Note
This is a
hidden category
, i.e. it is not displayed at the top of member pages among normal categories.
Users can choose to see hidden categories in a separate "Hidden categories" list by checking "Show hidden categories" in
Special:Preferences#Appearance
.
Pages in category "Pages or sections flagged with Template:Translateme (Українська)"
The following 9 pages are in this category, out of 9 total.
A
Apache OpenMeetings (Українська)
F
Fonts (Українська)
Frequently asked questions (Українська)
I
Installation guide (Українська)
J
Jitsi-meet (Українська)
K
KDE (Українська)
P
Pacman (Українська)/Tips and tricks (Українська)
S
Sudo (Українська)
T
Template:Translateme (Українська)
Category:Software comparisons (Українська)

Ця категорія призначена для статей, які
в основному
порівнюють програмне забезпечення.
Сторінки, які
також
порівнюють програмне забезпечення:
Arch boot process#Boot loader
Archiving and compression
Copying text from a terminal#Comparison of common emulators
Default applications#Resource openers
Data-at-rest encryption#Comparison table
Domain name resolution#DNS servers
Hardware video acceleration#Comparison tables
Mail server#Software
Network configuration#Network managers
Wireless network configuration#Utilities
Xorg (Українська)#Автоматизація
Дивіться також
Wikipedia:uk:Категорія:Порівняння програмного забезпечення
.
Pages in category "Software comparisons (Українська)"
This category contains only the following page.
A
AUR helpers (Українська)
Category:System administration (Українська)

Subcategories
This category has the following 10 subcategories, out of 10 total.
B
Boot process (Українська)
C
Command-line (Українська)
E
Eye candy (Українська)
F
File systems (Українська)
G
Graphical user interfaces (Українська)
I
Input (Українська)
K
Kernel (Українська)
L
Logging (Українська)
P
Package management (Українська)
S
Security (Українська)
Category:X server (Українська)

Основна стаття для цієї категорії:
Xorg (Українська)
.
Pages in category "X server (Українська)"
The following 3 pages are in this category, out of 3 total.
N
Nouveau (Українська)
X
Xorg (Українська)
Xorg (Українська)/Keyboard configuration (Українська)
dm-crypt (Українська)

Повʼязані статті
Data-at-rest encryption
Removing system encryption
dm-crypt -
відображення пристроїв
ядром Linux націлене на кріптографію. З
Wikipedia:dm-crypt
це:
прозора підсистема шифрування диска в [ядрі] Linux ... [Вона] реалізована як ціль відображення пристрою і може бути розміщена поверх інших перетворень зіставлення пристроїв. Таким чином, він може шифрувати цілі диски (включаючи знімні носії), розділи, томи програмного RAID , логічні томи, а також файли. Він виглядає як блоковий пристрій, який може використовуватися для резервного копіювання файлових систем, обміну або як фізичного тому LVM.
Використання
Підготовка диска
займається такими операціями, як
надійне стирання диска
та специфічні для
dm-crypt
пункти
під час поділу його на розділи
.
Шифрування пристрою
описує, як вручну використовувати dm-crypt для шифрування системи за допомогою команди
cryptsetup
. Він охоплює приклади
параметри шифрування за допомогою dm-crypt
, стосується створення
ключових файлів
, специфічні команди LUKS для
управління ключами
, а також для
резервного копіювання та відновлення
.
Конфігурація системи
ілюструє, як налаштувати
mkinitcpio
,
завантажувач
та
crypttab
файл під час шифрування системи.
Шифрування своп
висвітлює, як додати розділ підкачки до зашифрованої системи, якщо потрібно. Розділ підкачки також повинен бути зашифрований, щоб захистити будь-які дані, замінені системою. Ця частина докладно описує методи
без
та
з
підтримкою призупинення на диск.
Особливості
робота зі спеціальними операціями, такими як
захист незашифрованого завантажувального розділу
,
використання зашифрованих ключових файлів GPG, LUKS або OpenSSL
, метод для
віддаленого розблокування кореневого (або іншого) розділу
, інший для
Discard/TRIM підтримка твердотільних накопичувачів (SSD )
та розділів, присвячених
Виверт шифрування
encrypt
та кілька дисків
.
Приклади сценаріїв
Шифрування некореневої файлової системи
Якщо вам потрібно зашифрувати пристрій, який не використовується для завантаження системи, наприклад
розділ
або
файловий контейнер
.
Шифрування всієї системи
Якщо ви хочете зашифрувати всю систему, зокрема кореневий розділ. Висвітлено кілька сценаріїв, включаючи використання
dm-crypt
з розширенням
LUKS
,
звичайний
режим шифрування та шифрування
LVM
.
Дивіться також
Домашня сторінка
проекту dm-crypt
cryptsetup
- домашня сторінка LUKS і
FAQ
- основний і головний довідковий ресурс.
Сховище
cryptsetup і
архів
випусків.
dmenu (Українська)

Повʼязані статті
List of applications/Other#Application launchers
dmenu
— це легке та швидке меню для Xorg. Воно читає будь-який текст зі стандартного входу (stdin), та створює меню: кожен пункт на своєму рядку. Користувач може вибрати один із них рухаючись клавішами стрілочок або ввівши частину тексту. Обраний пункт виводиться через стандартний вихід (stdout).
dmenu_run
— це обгортка на dmenu. З її допомогою можна використовувати dmenu для запуску інших програм.
Встановлення
Встановіть
пакунок
dmenu
чи
dmenu-git
AUR
щоб отримати версію програми від розробників.
Проте існують й інші версії dmenu, які мають розширені можливості.
Можна запускати
dmenu
через:
$ dmenu_run
Налагодження
Вам точно захочеться викликати
dmenu_run
натиском клавіш. Зробити так можна або налаштувавши ваш віконний менеджер чи середовище стільниці, або через програму на зразок
xbindkeys
. Дізнайтеся більше в статті
Гарячі клавіші
.
Як задати пункти меню
Пункти перечислюються через символ нового рядка (
\n
) та подаються на
dmenu
. Наприклад:
$ echo -e "перший\nдругий\nтретій" | dmenu
Як додати свою програму
dmenu_run
шукає програми в місцях, зазначених в
$PATH
. Прочитайте статтю
environment variables
, щоб дізнатись, як поміняти
$PATH
.
Шрифти
This article or section is out of date.
Reason:
З версії 4.6 dmenu відразу може відображати XFT шрифти:
Список змін версії 4.6
. Більше не можна задавати шрифти через
X logical font description
. Натомість, скористайтесь схемою
font.conf
з
fontconfig
'у. (Discuss in
Talk:Dmenu (Українська)
)
dmenu
показує шрифти за
логічним описом шрифтів X
використовуючи
xfontsel
, з пакунку
xorg-xfontsel
. В цьому прикладі dmenu запущений зі шрифтом
terminus-font
:
$ dmenu_run -fn "-xos4-terminus-medium-r-*-*-14-*"
Схожим чином працює й
dmenu
з підтримкою XFT шрифтів.
$ dmenu_run -fn 'Droid Sans Mono-9'
Підтримка скорочень
dmenu
не сприймає
скорочення команд
. Щоб
dmenu
враховував їх,
установіть
пакунок
dmenu-recent-aliases-git
AUR
з
AUR
та запустіть
dmenu-recent-aliases
. Ваші скорочення повинні знаходитись у файлі
~/.bash_aliases
щоби
dmenu-recent-aliases
їх знайшов.
Підтримка історії
Щоб упорядкувати команди за тим, як давно їх обирали, завантажте
dmenu_run_history
до теки з
$PATH
. І, надалі, запускайте
dmenu_run_history
замість
dmenu_run
.
Виправлення помилок
Не підтримується мова
Якщо після запуску
dmenu_run
з'являється таке повідомлення:
$ dmenu_run
no locale support
Перевірте, чи правильно задана змінна середовища
LANG
. Більше тут:
Locale#Troubleshooting
Пропущені пункти меню
Якщо в
dmenu
не вистачає пунктів, то в нього, мабуть, пошкоджений кеш. Видаліть кеш файли та запустіть
dmenu
знову.
$ rm ~/.dmenu_cache
$ rm ~/.cache/dmenu_run
Напевно, у вас буде лише один файл кешу, залежно від того, чи задана змінна
$XDG_CACHE_HOME
. Почитайте код
/usr/bin/dmenu_run
якщо хочете розібратись.
Змінні середовища
Ті змінні середовища, які потрібно задати перед запуском програм, потрібно записати в
/etc/environment
.
Див. також
dmenu
– офіційний сайт dmenu
Dmenu Hacking thread
– обговорення Dmenu на форумі Arch Linux. Згадані скрипти зібрані в
збірці dmenu_scripts
.
Frequently asked questions (Українська)

Цю стаття чи розділ ще не перекладено. Дивіться також
Команда перекладу ArchWiki українською
.
Причина:
Lacks a majority of the original article (Обговорення в
Talk:Frequently asked questions (Українська)#
)
Загальні питання
Що таке Arch Linux?
Дивись статтю
Про Arch Linux
.
Чи треба мені використовувати Arch Linux?
Вам
не
підійде Arch Linux, якщо:
Ви не згодні з
принципами Arch
.
Ви не маєте часу або бажання викорисовувати дистрибутив типу "зроби сам".
Ви займаєте строгу позицію щодо використання дистрибутивів, в склад яких входить лише вільне програмне забезпечення, за визначенням GNU.
Ви потребуєте підтримку архітектури, не сумісної з x86_64.
Ви вважеєте, що операційна система повинна налаштовувати себе сама та працювати "з коробки".
Ви не бажаєте викорисовувати Rolling release дистрибутив.
Вам подобається та система, яку ви використовуєте зараз.
Які архітектури підтримує Arch Linux?
На даний момент Arch підтримує тільки архітектуру x86_64. Підтримка архітектури i686 зупинилася з листопаду 2017 року
[1]
.
Я повний новачок в системах GNU/Linux. Чи можу я використовувати Arch?
Якщо ви новачок та хочете використовувати Arch Linux, ви повинні бути готові інвестувати багато часу для вивчення цієї системи. Будьте готові до того, що Arch є дистрибутивом типу "зроби сам". Лише ви збираєте систему.
Перед тим, як задати питання, пошукайте відповідь в інтернеті, на форумах, а також у прекрасній документації, що надає Arch Linux. Волонтери витратили багато годин, щоб зібрати всю цю інформацію.
Чи Arch створений для використання на сервері чи домашньому комп'ютері?
Arch не було створено під конкретну ціль. Він був створений під конкретного корисувача, яким подобається підхід "Зроби сам", і хто любить підлаштовувати систему під власні потреби.
Arch може бути використаний для майже будь-якої цілі: як на серверах, так і на домашніх та робочих комп'ютерах. Звісно, майже уся інфраструктура Arch використовує Arch.
surf (Українська)

surf
— це простенький веб переглядач з ядром WebKit/GTK. В ньому можна дивитись веб сайти та переходити за посиланнями. Він підтримує протокол XEmbed а значить, його можна вставляти в інші програми. Ці програми можуть вказувати, яку адресу показувати, задавши XProperties браузера.
Встановлення
Встановіть
пакунок
surf
AUR
. Або пакунок
surf-git
AUR
— найновішу версію, що перебуває в розробці.
Також можете встановити
dmenu
щоб мати поле URL адреси.
Налагодження
Surf Налагоджується через файл
config.h
. В код програми включений приклад — файл
config.def.h
. По ньому ви зрозумієте, як налаштувати програму.
Як із іншими програмами, на зразок
dwm
, вам варто використати „Систему побудови Arch“ (Arch Build System) (
ABS
) та підготувати власний
PKGBUILD
з вашими файлами налаштувань.
Покращення
Patches & additional features
There are many user-created
patches
available from the offical site that greatly extend the functionality of surf. Patches can be applied to both the source
surf.c
file and the
config.h
file:
$ cd src/surf-
version
/
$ patch -p1 <
path/to/patch.diff
Вкладки
Щоб мати вкладки, поєднайте Surf із програмою
tabbed-git
AUR
.
Використання:
$ tabbed surf -e
Щоб вкладки працювали схожим чином до Firefox або Chromium: щоб програма закривалась коли закриється остання вкладка, використайте:
$ tabbed -c surf -e
Прочитайте сторінку man посібника
tabbed(1)
щоб дізнатися більше.
Виправлення помилок
Розмиті шрифти в Github
Встановіть
gnu-free-fonts
або додайте наведений нижче текст до
~/.config/fontconfig/fonts.conf
всередині тегу fontconfig-tags:
<selectfont>
   <rejectfont>
     <pattern>
       <patelt name="family">
         <string>Clean</string>
       </patelt>
     </pattern>
   </rejectfont>
 </selectfont>
Див. також
Офіційний сайт surf
dmenu (Українська)
- Просте меню запуску програм від авторів dwm
Обговорення surf на форумі