Help:Reading (Suomi)

Aiheeseen liittyen
Help:Browsing (Suomi)
Help:Style
Koska suurin osa ArchWikistä sisältää viittauksia, joihin uudet Arch Linuxin (tai yleisesti GNU/Linux) käyttäjät voivat tarvita selvennystä, tämä sivu perusasioista luotiin niin artikkeleiden
sekavuuden
ja hämmennyksen kuin erilaisten asioiden toistuvuuden selventämiseksi ja korjaamiseksi.
Järjestys
Suurin osa artikkeleista ei keskity tarjoamaan yksityiskohtaista perehdytystä aiheeseen, tarkoittaa sitä että nämä artikkelit sen sijaan kirjoitetaan
DRY
eli
älä toista itseäsi
periaate, sillä ajatuksella että käyttäjät itse etsivät lisätietoa liittyen aiheeseen joka tukee artikkelissa olevaa materiaalia asioista joita käyttäjä ei vielä itse ymmärrä.  Missä tämä on vain mahdollista, osoitetaan sellainen materiaali oikeaan lähteeseen linkillä. Katso
#Formatointi
lisätiedolle.
Tämän järjestelyn takia voi olla tarpeellista vilkaista useista lähteistä aiheeseen liittyvää materiaalia, jotta ArchWiki artikkeli olisi selkeämpi. Erityisesti käyttäjät, joille Arch (tai GNU/Linux) on uusi asia kokonaisuudessa, heidän oletetaan lukevan useampia artikkeleita täyden ymmärryksen takaamiseksi jopa loppuen lopuksi yksinkertaisistakin asioista. On erityisen tärkeää opiskella tukeva materiaali hyvin ennen kuin apua haetaan muilta käyttäjiltä, joka ei toisaalta ole kuoleman vakava
virhe
sekään.
Formatointi
linkki johonkin osaan artikkelia:
#Järjestys
linkki
toiseen ArchWiki artikkeliin
linkki
ulkopuoliselle sivulle
linkki
man sivulle
:
intro(1)
man sivu
, joka ei löydy suoraan verkosta:
foo(1)
linkki paketille
virallisissa pakettivarastoissa
:
foobar
linkki paketille
AUR
pakettivarastossa:
foobar
AUR
Tavallinen käyttäjä vai root
Jotkin komennot on kirjoitettu näin:
# mkinitcpio -p linux
Toiset taas muulla alkuliitteellä:
$ makepkg -s
Risuaidan merkki (
#
) kertoo siitä että komento pitää suorittaa
root
käyttäjällä, kun taas dollari merkki (
$
) kertoo että komento tulisi suorittaa
tavallisena käyttäjänä
.
Huomautus
Komennot liitteellä
#
on tarkoitettu suoritettavaksi
root komentoriviltä
, johon päästää ehkä helpoiten komennolla
sudo -i
. Suorittamalla
sudo
komento
epäoikeutetulta komentoriviltä sen sijaan että käyttäisi
komento
root komentoriviltä toimii myös useimmilla komennoilla, joillain huomioitavilla poikkeuksilla, kuten
uudelleen ohjaus
ja
komento korvaaminen
, jotka vaativat root komentorivin käyttöä. Katso myös
sudo
.
Huomioitava poikkeus  jota kannattaa varoa:
# Tämä alias ls:lle tekee listauksesta värillisen
alias ls='ls --color=auto'
Tässä esimerkissä, risuaitaa ympäröivä sisältö kertoo, ettei tätä tule suorittaa komentona. Sen sijaan se pitää muokata tiedostostoon, eli tässä yhteydessä risuaidalla merkitään kommentia. Kommentti voi toimia ohjeena käyttäjälle tai kuvailevana tekstinä mistäkin asetuksesta.
Bash
skriptien merkinnät kommenteille sattuvatkin samaan root
PS1
kanssa.
Tarkemman tarkistelun jälkeen, "pois antavat" merkit sisältävät ison kirjaimen jota seuraa
#
merkki. Yleensä Unix komentoja ei kirjoiteta tällä tavalla ja usein ne ovat lyhenteitä englanninkielen sanoista (kuten esim.
Copy
joka kirjoitetaan
cp
).
Mutta kaikesta huolimatta, suurin osa artikkeleista tekee nämä erot selkeäksi lukijalle:
Liitä
polkuun
~/polku/kyseiseen/tiedostoon
:
# Tämä alias ls:lle tekee listauksesta värillisen
alias ls='ls --color=auto'
Liitä, lisää, luo, muokkaa
Kun ohjeistetaan
liittämään
,
lisäämään
,
luomaan
tai
muokkaamaan
yhtä tai useampaa tiedostoa, jotain seuraavista tavoista tarkoitetaan käyttää.
Luodakseen tai muokatakseen monirivisiä tiedostoja suositellaan käyttämään
tekstin muokkaus ohjelmaa
. Esimerkiksi
nano
komennon käyttö tiedoston
/etc/bash.bashrc
muokkaamiseen:
# nano /etc/bash.bashrc
Ylikirjoittavan tiedoston merkkijonosta luomisen sijasta voi olla yksinkertaisempaa käyttää
ulostulon uudelleen ohjaamista
. Seuraavassa esimerkissä luodaan tai ylikirjoitetaan tiedoston sisältö
/etc/hostname
tekstillä
myhostname
.
# echo myhostname > /etc/hostname
Ulostulon uudelleen ohjaaminen voidaan myös käyttää merkkijonon liittämiseen tiedostoon. Seuraavassa esimerkissä liitetään teksti
[custom-repo]
tiedostoon
/etc/pacman.conf
.
# echo "[custom-repo]" >> /etc/pacman.conf
Kun
polkujen
luomista kysytään, käytä
mkdir
komentoa:
# mkdir /mnt/boot
Tee suoritettava tiedosto
Tiedoston luomisen jälkeen, jos tämä tiedosto on tarkoitettu käytettäväksi skripitinä (joko manuaalisesti tai jonkin toisen ohjelman käskemänä) se pitää tehdä
suoritettavaksi
, esimerkiksi:
$ chmod +x
skripti
Katso
chmod
lisätiedolle. Jotkin sovellukset kuten
tiedostojenhallinta
ohjelmat voivat antaa graafisen käyttäjäliittymän saman asian tekemiseen.
Lähde
Jotkin sovellukset, huomattavimpana
komentorivi tulkit
, käyttävät skriptejä näiden konfiguroinnille: niiden muokkaamisen jälkeen, ne joudutaan
syöttäämään
jotta muutokset tulevat käyttöön. Esimerkiksi
bashin
tapauksessa, tämä tehdään suorittamalla (
source
voidaan korvata myös
.
):
$ source ~/.bashrc
Kun wiki pyytää muokkaamaan konfigurointi skripitiä, ohjeessa ei erityisesti mainita tiedoston syöttämisestä ja vain joissain harvoissa tapauksissa ohjeesta voidaan ohjata tähän osioon muistutus linkillä.
Pakettien asennus
Kun artikkeli pyytää käyttäjää asentamaan joitakin paketteja perinteisellä tavalla, siinä ei mainita tai anneta yksityiskohtaisia ohjeita asennusta varten. Sen sijaan artikkelissa mainitaan vain pakettien nimet, jotka olisi määränä asentaa.
Huomautus
Yleensä,
asenna
linkkiä käytetään viittaamaan tähän artikkelin osioon. JavaScript pitää olla aktivoituna, jotta linkki toimii.
Alaosioissa alhaalla annetaan pieni yleiskatsaus tyypillisistä asennus menetelmistä riippuen paketin tyypistä.
Viralliset paketit
Paketeille
virallisista pakettivarastoista
kirjoitetaan jotain kuten:
Asenna
foobar
paketti.
Tämä tarkoittaa sitä, että joudutaan suorittamaan komento:
# pacman -S foobar
Pacman
artikkeli sisältää yksityiskohtaisen selityksen paketinhallinnasta Arch Linuxissa tehokkaasti.
Arch Käyttäjän Pakettivarasto
Paketeille
Archin käyttäjäpakettivarastosta
(AUR) kirjoitetaan jotain kuten:
Asenna
foobar
AUR
paketti.
Tämä tarkoittaa yleensä sitä, että joudutaan seuraamaan
foobar
AUR
linkkiä, lataamaan PKGBUILD arkisto, purkamaan se,
varmistetaan
että paketti on oikea ja viimeinkin suoritetaan, kaikki samassa kansiossa:
$ makepkg -sri
Huomautus
base-devel
pakettijoukko tarvitaan kokoamaan paketteja AUR:n tai
ABSn
avulla.
Arch User Repository
artikkeli sisältää kaikki yksityiskohtaiset selitykset ja parhaat tavat AUR pakettien käsittelyyn.
systemd yksiköiden hallinta
Kun artikkelissa pyydetään
käynnistämään
,
aktivoimaan
,
pysäyttämään
tai
käynnistämään uudelleen
jotkin systemdn yksiköt (esim. palvelu), siinä ei kerrota tarkemmin ohjeita tämän suorittamiseen, mutta sen sijaan siellä voidaan kirjoittaa jotain kuten:
Käynnistä
example.service
.
Tämä tarkoittaa sitä, että suoritetaan:
# systemctl start esimerkki.service
Käynnistä
linkki johtaa
systemd
artikkeliin, joka sisältää kaikki yksityiskohtaiset ohjeet systemd yksiköiden käsittelyyn Arch Linuxissa tehokkaasti.
Huomautus
Käynnistä
ohjaa erityiseen kohtaan artikkelissa, joka toimii vain jos JavaScript aktivoituna.
Järjestelmän laajuiset ja käyttäjäkohtaiset konfiguraatiot
On tärkeää muistaa, että on olemassa kaksi erilaista tapaa konfiguroida järjestelmä GNU/Linuxissa.
Järjestelmän laajuinen
konfiguraatio vaikuttaa kaikkiin käyttäjiin. Koska järjestelmän laajuiset asetukset yleensä löytyvät
/etc
polusta, root oikeudet tarvitaan näiden konfiguraatioiden asetteluun. Esimerkiksi Bash asetusten asettamista varten, jonka tekeminen vaikuttaa kaikkiin käyttäjiin,
/etc/bash.bashrc
pitäisi muokata.
Käyttäjäkohtaisia
konfiguraatiot vaikuttavat vain yhteen käyttäjään.
Pistetiedostoja
käytetään käyttäjäkohtaisen konfiguroinnin käsittelyyn. Esimerkiksi tiedosto
~/
.
bashrc
on käyttäjäkohtainen tiedosto. Ideana on, että jokainen käyttäjä voi määrittää heidän omat asetukset, kuten aliakset, funktiot ja muut vuorovaikutteiset ominaisuudet kuten kehote, ilman että muille käyttäjille tehdään muutoksia.
Huomautus
~/
ja
$HOME
ovat oikopolkuna käyttäjän koti polkuun, yleensä
/home/
käyttäjänimi
/
.
Yleiset Komentorivitiedostot
Bash ja muut Bourne yhteensopivat komentotulkit, kuten
Zsh
, myös syöttävät tiedostoja riippuen siitä, mikäli komentotulkki on
kirjautumis komentotulkki
tai
interaktiivinen komentotulkki
. Katso
Bash#Configuration files
ja
Zsh#Startup/Shutdown files
lisätiedolle.
Valemuuttujat koodiesimerkeissä
Jotkin koodipalat voivat sisältää ns.
valemuuttujia
, jotka, kuten nimi kertoo, eivät todellisuudessa ole muuttujia joita käytetään koodissa. Sen sijaan ne ovat yleisinä paikanpitäjinä ja ne pitää manuaalisesti vaihtaa järjestelmäkohtaisilla konfiguraatio alkioilla
ennen kuin
koodi suoritetaan tai jäsennellään. Yleiset komentotulkit kuten
bash
ja
zsh
antavat mahdollisuuden
täydentää
tabulaattori painikkeella automaattisesti parametrejä yleisille komennoille kuten
systemctl
.
Tässä ne artikkelit jotka tottelevat
Help:Style/Formatting and punctuation
artikkelia,
valemuuttujat
on formatoituna kursiivina. Esimerkiksi:
Aktivoi
dhcpcd@
käyttöliittymän_nimi
.service
verkkokäyttöliittymälle tunnistettuna
ip link
komennon ulostulosta.
Tässä tapauksessa
käyttöliittymän_nimi
käytetään
valemuuttujan
paikanpitäjänä systemd template yksikössä. Kaikki systemd template yksiköt, tunnistat ne
@
merkistä, tarvitsevät järjestelmäkohtaisen konfiguraation alkiolle argumenttina. Katso
Systemd (Suomi)#Yksiköiden käyttö
.
Komento
dd if=
tiedon_lähde
of=/dev/sd
X
bs=
sektorin_koko
count=
sektorin_numero
seek=
osan_alku_sektori
voidaan suorittaa roottina tyhjentämää levyn osa erityisillä parametreilla.
Tässä tapauksessa
valemuuttujia
käytetään kuvaamaan parametreja, jotka joudutaan korvaamaan näille. Yksityiskohtia näiden keräämiselle on täsmennettynä osassa
Securely wipe disk#Calculate blocks to wipe manually
, mikä myös sisältää samaisen komennon.
Tiedosto tapauksessa, valemuuttujan liittäminen oikeissa konfiguraatio tiedostoissa voi rikkoa ohjelmia, jotka käyttävät näitä kyseisiä tiedostoja.
Ellipsit
Monissa tapauksissa ellipsit (
...
) eivät ole osana kyseisen tiedoston sisältöä tai koodin ulostuloa, ja sen sijaan edustavat pois jätettyä tai vaihtoehtoista tekstiä, joka ei ole oleellinen aiheeseen liittyen.
Esimerkiksi
HOOKS="... salakoodaa ... tiedostojärjestelmiä ..."
tai:
/etc/X11/xorg.conf.d/50-synaptics.conf
Section "InputClass"
    ...
    Option      "CircularScrolling"          "on"
    Option      "CircScrollTrigger"          "0"
    ...
EndSection
Ole varuilla kumminkin, muutamissa tapauksissa, ellipsit voivat olla merkittävänä osana koodin syntaksia: tarkkaavaiset käyttäjät ovat kykeneviä helposti huomaammaan nämä tapaukset sisällöstä.