Frequently asked questions (Latviešu)

Related articles
Arch terminology
Arch compared to other distributions
Arch User Repository#Frequently asked questions
General troubleshooting
Vispārīgi
Kas ir Arch Linux?
Skatīt rakstu
Arch Linux
.
Kāpēc es varētu nevēlēties izmantot Arch?
Jūs varētu
nevēlēties
izmantot Arch, ja:
jums nav iespēju/laika/vēlmes izmantot “dari pats” GNU/Linux izplatījumu;
jums ir nepieciešams atbalsts arhitektūrai, kas nav x86_64;
jums ir stingra nostāja par to, ka izplatījumam jānodrošina tikai brīvā programmatūra, kā to definē GNU;
jūs uzskatāt, ka operētājsistēmai jābūt konfigurētai automātiski, jādarbojas uzreiz pēc instalēšanas un instalācijas vidē jāiekļauj pilns noklusējuma programmatūras un darbvirsmas vides komplekts;
jūs nevēlaties izmantot nepārtrauktas atjaunināšanas (rolling release) GNU/Linux izplatījumu;
jūs esat apmierināts ar savu pašreizējo operētājsistēmu.
Kāpēc es varētu vēlēties izmantot Arch?
Tāpēc, ka
Arch is the best
.
Kādas arhitektūras Arch atbalsta?
Arch atbalsta tikai
x86_64
(dažkārt sauktu arī par amd64) arhitektūru. i686 atbalsts tika pārtraukts 2017. gada novembrī
[1]
.
Pastāv atvasināti izplatījumi i686 arhitektūrai
[2]
un
ARM
procesoriem
[3]
, katram ar savu kopienu un atbalsta kanāliem. Tie
netiek atbalstīti
Arch Linux ietvaros.
Ja vēlaties, lai Arch atbalstītu citas arhitektūras, jūs varat palīdzēt esošajos
portēšanas
projektos vai uzsākt savu. Skatīt
Getting involved#Help porting Arch Linux to other architectures
.
Vai Arch ievēro Linux Foundation Filesystem Hierarchy Standard (FHS)?
Arch Linux ievēro
failu sistēmas hierarhiju
operētājsistēmām, kas izmanto
systemd
servisu pārvaldnieku. Skatīt
file-hierarchy(7)
katra direktorija skaidrojumam un to nozīmei. Jo īpaši
/bin
,
/sbin
un
/usr/sbin
ir simboliskās saites uz
/usr/bin
, bet
/lib
un
/lib64
ir simboliskās saites uz
/usr/lib
.
Esmu pilnīgs GNU/Linux iesācējs. Vai man vajadzētu izmantot Arch?
Ja esat iesācējs un vēlaties izmantot Arch, jums jābūt gatavam ieguldīt laiku jaunas sistēmas apguvē un jāpieņem, ka Arch ir veidots kā “dari pats” izplatījums; tieši lietotājs veido sistēmu.
Pirms lūgt palīdzību, veiciet patstāvīgu izpēti, meklējot informāciju tīmeklī, forumā un izcilajā Arch Wiki dokumentācijā.
Šie resursi nav izveidoti bez iemesla.
Tūkstošiem
brīvprātīgu
stundu ir ieguldītas šīs informācijas apkopošanā.
Skatīt arī
Arch terminology#RTFM
un
Installation guide
.
Vai Arch ir paredzēts serveriem? Darbvirsmai? Darbstacijām?
Arch nav paredzēts konkrētam lietojuma veidam. Tas ir paredzēts konkrētam
lietotāju tipam
. Arch mērķē uz pieredzējušiem lietotājiem, kuri novērtē “dari pats” pieeju un pielāgo sistēmu savām vajadzībām. Tādēļ Arch var tikt izmantots praktiski jebkuram mērķim. Daudzi to izmanto gan darbvirsmās, gan darbstacijās. Turklāt archlinux.org, aur.archlinux.org un gandrīz visa Arch
infrastruktūra
darbojas uz Arch.
Man ļoti patīk Arch, bet izstrādes komandai vajadzētu ieviest funkciju X
Get involved
un sniedziet savu kodu vai risinājumu kopienai. Ja tas tiks atzinīgi novērtēts, iespējams, tas tiks apvienots ar oficiālo kodu. Arch kopiena balstās uz ieguldījumu un dalīšanos.
Kad būs pieejams nākamais izlaidums?
Arch Linux izlaidumi ir vienkārši “live” vide instalēšanai vai glābšanai, kas ietver
base
meta package
un dažas citas
pakotnes
. Izlaidumi parasti notiek katra mēneša pirmajā pusē.
Vai Arch Linux ir stabils izplatījums? Vai bieži notiek sistēmas bojājumi?
Par savas rolling release sistēmas stabilitāti galu galā ir atbildīgs
lietotājs
. Lietotājs nosaka, kad atjaunināt sistēmu, un veic nepieciešamās izmaiņas. Ja lietotājs vēršas kopienā, palīdzība parasti tiek sniegta savlaicīgi. Atšķirībā no citiem izplatījumiem, Arch patiesi ir “dari pats” sistēma; sūdzības par bojājumiem bieži ir nepamatotas, jo augšupstraumes izmaiņas nav Arch izstrādātāju atbildība.
Skatīt
System maintenance
.
Kāpēc Arch izmanto visu manu RAM?
Būtībā neizmantota RAM ir izšķiesta RAM.
Daudzi jauni lietotāji pamana, ka Linux kodols atmiņu pārvalda citādi. Tā kā piekļuve RAM ir daudz ātrāka nekā diskam, kodols kešatmiņā saglabā nesen izmantotos datus. Šī kešatmiņa tiek atbrīvota tikai tad, kad sistēmai nepieciešama atmiņa jaunām programmām.
Svarīgi ir atšķirt “free” un “available” atmiņu. Skatīt
free(1)
. Rezultāts? Veiktspēja!
Skatīt arī
https://www.linuxatemyram.com/
.
64-bit
Kāpēc 64-bit?
Tas ir ātrāks vairumā gadījumu un papildus drošāks, pateicoties
ASLR
,
PIC
un
NX Bit
, kas nav pieejams i686 kodolā bez
PAE
. Ja datoram ir vairāk nekā 4 GiB RAM, tikai 64 bitu OS to var pilnībā izmantot.
Programmētāji arvien mazāk rūpējas par 32 bitu (“mantojuma”) atbalstu, jo jaunie x86 procesori pilnībā atbalsta 64 bitu paplašinājumus.