General recommendations (Bosanski)

This article or section needs to be
translated
.
Notes:
Not updated since page creation 2019-09-16, the English page has seen multiple updates since. (Discuss in
Talk:General recommendations (Bosanski)
)
Related articles
Često postavljena pitanja
Instalacijske upute
Lista aplikacija
Ovaj dokument je anotirani index popularnih članaka i važnih informacija za poboljšavanje i dodavanje funkcionalnosti u instalirati Arch sistem. Pretpostavlja se da su čitaoci pročitali instalacijske upute da dobiju osnovu Arch instalaciju.
Pročitali i razumjeti koncepte u
#Sistemska administracija
i
#Paket menadžment
je preduslov za ostale sekcije na ovoj stranici i ostale članke u wiki-u.
Sistemska administracija
Ova sekcija se odnosi na administrativne taskove i sistem menadžment. Za više, pogledajte
Core utilities
i
Category:System administration (Bosanski)
.
Korisnici i grupe
Svježa instalacija ima samo
superuser
korisnikom (root). Logovanje kao root user duže vrijeme, čak eksponiranje root usera sa SSH serverom,
je nesigurno
. Umjesto toga, trebao bi kreirati i koristiti neprivilegovanog korisnika/e za većinu taskova, koristeći root samo za sistemsku administraciju. Vidi
Korisnici i grupe#Menadžment korisnika
za više detalja.
Korisnici i grupe imaju mehanizam za
access control
; administrator mogu fine-tunati članove grupa i ko je vlasnik fajlova da dodijlete ili oduzmu privilegije na sistemu. Pročitaj
Korisnici i grupe
članak za detalje i potencijalne sigurnosne rizike.
Elevacija privilegija
Oba, i
su
i
sudo
komande omogućavaju pokretanja komandi kao drugi korisnik.
su
po defaultu starta interaktivni shell kao root user, a
sudo
by default privremeno dodijeli root privilegije za jednu komandu. Pogledaj njihove članke za više informacija.
Menadžment servisa
Arch Linux koristi
systemd
kao
init
process, koji je menadžment alat servisa i sistema za Linux. Za održavanje tvog Arch Linuxa, dobra ideja je naučiti njegove osnove. Interakcija sa
systemd
se radi korištenjem
systemctl
komande. Pročitaj
systemd#Basic systemctl usage
za više informacija.
Nadgledanje sistema
Arch je rolling release sistem i ima brzi preokret paketa, što znači da korisnici moraju uložiti vrijeme da rade
nadgledanje sistema
. Procitaj [[Security] za savjete i najbolje prakse za hardening sistema.
Paket menadžment
Ova sekcija sadrži korisne informacije vezano za paket menadžment. Za više, pogledajte
Paket menadžment
i
Category:Packet management
.
Note
Imperativ je da se bude up to date sa promjenama u Arch Linux koje zahtjevaju manuelnu intervenciju
prije
upgrade-anja sistema. Prijavi se na
arch-announce mailing listu
ili
RSS news feed
. Alternativno, provjeri početnu stranicu
Arch vijesti
prije svakog update-a.
pacman
pacman
je Arch Linux
pac
kage
man
ager: svi korisnici su obavezi da se upoznaju sa njim prije čitanja ostalih članaka.
Vidi
pacman/Tips and tricks
za savjete kako poboljšati interakciju sa
pacman
-om i paket menadžmentom generalno.
Repositories
Vidi
Official repositories
članke za detalje o svrsi svakog oficijalno održavanog repository-a.
Ako planiraš koristiti 32-bitne aplikacije, moraš enable
multilib
repository.
Neoficijalni korisnički repository
članak izlistava nekoliko nepodržanih repository-a.
Možda bi trebao razmisliti o instaliranju
pkgstats
servisa.
Mirori
Posjeti
Mirori
članak za korake da se u potpunosti iskoriste najbrži i oni mirori koji su up to date. Kao što je objašnjeno u članku, dobar savjet je periodično provjeriti
Status mirora
stranicu za listu mirora koji su nedavno sinhronizovani.
Arch Build System
Ports
je sistem koji je inicijalno korišten od strane BSD distribucije koji se sadrži od build skripti koje se nalaze u directory tree na lokalnom sistemu.
Jednostavno rečeno, svaki port sadrži skriptu unutar folder intuitivno nazvana kao i instalabilna third-party aplikacija.
Arch build system
nudi istu funkcionalnost tako što pruža build skripte nazvane
PKGBUILD
, koje su popunjene informacijama za određeni software: hash-evi, URL projekta, verzija, licenca i build instrukcije. Ovi PKGBUILD-ovi su parsirane sa
makepkg
, program koji generiše pakete kojima se upravlja sa
pacman
-om.
Svaki paket unutar repository zajedno sa paketima unutar AUR mogu se rekompajlirati sa
makepkg
.
Arch User Repository
Dok Arch Build System dozvoljava buildanje software-a dostupnog u oficijelnim repository-ima,
Arch User Repository
(AUR) je ekvivalent njemu za pakete submittane od strane korisnika. To je nepodržani repository build skripti dostupne preko
web interfejs
ili kroz
Aurweb RPC interface
.
Bootanje
Ova sekcija sadrži informacije vezano za proces bootanja. Overview proces Arch bootanja može se pronaći na
Arch boot process
. Za više pogledaj
Category:Boot process
.
Automatsko prepoznavanje hardware-a
Hardware bi trebao automatski biti prepoznat od strane
udev
tokom boot procesa. Potencijalno poboljšanje u vremenu bootanja može se postići isključivanje auto-loading-a i navesti željene module manuelno, kao što je opisano u
Kernel modules
. Dodatno,
Xorg
bi trebao automatski detektovati potrebne drivere koristeći
udev
, ali korisnici imaju opciju manuelnog konfigurisanja X servera.
Microcode
Procesori mogu imati
pogrešno ponašanje
, koje kerne može riješiti ažuriranjem
mikrokoda
na startupu. Vidi
Microcode
za detalje.
Očuvanje boot poruka
Nakon što se boot proces završi, ekran se počisti i pojavi se login prompt što onemogućava korisnike da dobiju feedback od boot procesa.
Isljuči čišćenje ekrana od boot poruka
da prevaziđes ovaj limit.
Num Lock aktivacija
Num Lock
je toggle tipka koja ima na većini tastatura. Za aktiviranje Num Lock-a tokom startup-a, vidi
Activating NumLock on Bootup
.
Graphical user interface
Ova sekcija pruža orijentaciju za korisnike koji žele da pokrenu grafičke aplikacija na svom sistemu. Vidi
Category:Graphical user interfaces
za dodatne resurse.
Display server
Xorg
je public, open-source implementacija
X Window System-a
(većinom X11 ili X). On je preduslov za pokretanje aplikacija GUI-em i većina korisnika će htjeti da ga instalira.
Wayland
je noviji, alternativni display server protokol i referenca implementacija od Westona je dostupna.
Display driveri
Defaultni
vesa
display driver će raditi sa većinom grafičkih kartica, ali performanse se mogu poboljšati instaliranjem drivera za
AMD
[
broken link
: invalid section]
,
Intel
ili
NVIDIA
proizvode.
Desktop okruženja
Iako Xorg pruža osnovni framework za buildanje grafičkog okruženja, dodatne komponente mogu biti potrebne za potpuni korisnički doživljaj.
Desktop okruženja
poput
GNOME
,
KDE
,
LXDE
i
Xfce
zapakuju unutar sebe veliki spektar
X klijenata
, poput window menadžera, panela, fajl menadžera, terminala, text editora, ikona i drugih alata. Korisnici sa manje iskustva bi trebali instalirati desktop okruženje sa kojim su više upoznati. Vidi
Category:Desktop environments
za dodatne resurse.additional resources.
Window menadžeri
Iskusno desktop okruženje pruža potpuni i konzistentni GUI, ali troši dosta resursa. Korisnici koje žele da maksimiziraju performanse ili da pojednostave svoje okruženje, mogu instalirati
window menadžer
sami i odabrati željene dodatke. Većina desktop okruženja dozvoljava alternativne window menadžere.
Dinamični
,
stacking
i
tilling
window menadžeri razlikuju se u tome kako operišu što se tiče pozicioniranje windowa.
Display menadžeri
Većina desktop okruženja uključuje
display menadžer
za automatsko startanje desktop okruženja i menadžment korisničkih logina. Korisnici bez desktop okruženje mogu posebno instalirati jedan. Alternativno, možda moraš startati
X na loginu
kao jednostavnu alternativu display menadžeru.
Korisnički folderi
Dobro poznati korisnički folderi poput Downloads ili Music su kreirani od strane
xdg-user-dirs-update.service
korisničkog servisa, koji je dostupan od strane
xdg-user-dirs
i enablan po defaultu prilikom instalacije. Ako tvoje desktop okruženje ili window menadžer ne pulla paket, možeš ga sam
instalirati
i pokrenuti
xdg-user-dirs-update
manuelno kao što je navedeno u
XDG user directories#Creating default directories
.
Power menadžment
Ovaj sekcija može biti od koristi korisnicima sa laptopom ili generalno korisnicima željnim kontrole nad powerom. Za više, pogledaj
Category:Power management
.
Vidi
Power management
za generalni pregled.
ACPI eventovi
Korisnici mogu konfigurisati kako sistem reagira na ACPI eventove poput pritiskanja power tipke ili poklapanja laptopa. Za novije metode(bolje) koristeći
systemd
, vidi
Power management#ACPI events
. Za starije metode, koristi
acpid
.
Skaliranje CPU frekvencije
Moderni procesori mogu sniziti svoju frekvenciju i napon da smanje toplotu i power consumption. Manje toplote rezultira tihih sistemom i produžuje život hardware-a. Vidi
Skaliranje CPU frekvencije
za detalje.
Laptopu
Za članke vezane za laptope zajedno sa specifičnim instalacijama za modele, vidi
Category:Laptops
. Za generalni overview članaka vezanih za laptope i savjete, vidi
Laptop
.
Suspend i hibernate
Vidi glavni artikal:
Power management/Suspend and hibernate
.
Multimedia
Category:Multimedia
sadrži dodatne resurse.
Zvuk
Zvuk
je omogućen od strane kernel drivera za zvuk:
ALSA
je uključen unutar kernel i preporučen je jer obično radi out of the box (samo mora biti
unmuted
).
OSS
je alternativa u slučaju kada ALSA ne radi.
Korisnici mogu dodatno instalirati i konfigurasati
zvučni server
poput
PulseAudio
. Za napredne zahtjeva zvuka, vidi
professional audio
.
Codecs
Codecs
su korišteni od strane multimedijalnih aplikacija za enkodiranje i dekodiranje streama zvuka ili videa. Da bi korisnici mogli pustiti određeni enkodirani stream, moraju imati pravi codec instaliran.
Networking
Ova sekcija je vezana za male mrežne procedure. Idi na
mrežnu konfiguraciju
za puni guide. Za više, pogledaj
Category:Networking
.
Sinhronizacija sata
Network Time Protocol
(NTP) je protokol za sinhronizovanje sata računara preko mreže. Vidi
vremensku sinhronizaciju
za implementaciju takvog protokola.
DNS sigurnost
Za bolju sigurnost tokom browsanja interneta, plaćanja online, povezivanje na
SSH
servise i slične taskove koristeći
DNSSEC
-enabled
DNS resolver
koji može validirati potpisane
DNS
rekorde, i enkriptovani protokol poput
DNS over TLS
,
DNS over HTTPS
ili
DNSCrypt
. Vidi
Domain name resolution
za detalje.
Podešavanje firewall-a
Firewall može pružiti dodatni nivo zaštite na vrhu Linux network stacka. Dok je stock Arch kernel u mogućnosti koristiti [[Wikipedia:Netfilter|Netfilter-ove]
iptables
i
nftables
, ni jedan od njih nije enablan po defaultu. Preporučuje se podešavanje neke vrste firewalla. Vidi
Category:Firewalls
za dostupne guidove.
Dijeljenje resursa
Za dijeljenje fajlova između različitih mašina na mreži, prati
NFS
ili
SSHFS
članke.
Koristi
sambu
da pristupis Windows mreži. Za konfiguraciju mašine da koristi Active Directory za autentifikaciju, pročitaj
Active Directory integration
.
Vidi također
Category:Network sharing
.
Ulazni uređaji
Ova sekcija sadrži popularne konfiguracijske savjete za ulazne uređaje. Za više, vidi
Category:Input devices
.
Layout tastature
Neengleske ili druge nestandardne tastature mogu da ne funkcionišu očekivano po defaultu. Potrebni koraci za konfigurisanju keymapa za virtuelnu konzolu i
Xorg
, opisani su
Keyboard configuration in console
i
Keyboard configuration in Xorg
.
Dugmići na mišu
Vlasnici naprednog ili neobičnog miša mogu primjetiti da tipke nisu prepoznate uopće po defaultu, ili žele da dodijele drukčije akcije za njih. Instrukcije se mogu pronaći na
Mouse buttons
.
Laptop touchpadi
Veliki broj laptopa koristi
Synaptics
ili
ALPS
touchpad-e. Za ove i slične touchpad modele, možeš koristiti ili Synaptics ulazne drivere ili libinput; vidi
Touchpad Synaptics
i
libinput
za instalaciju i konfiguraciju.
TrackPointi
Vidi
TrackPoint
članak za konfiguraciju TrackPoint uređaja.
Optimizacija
Ova sekcija pokušava da sumira tweak-ove, alate i dostupne opcije za poboljšanje sistema i performansi aplikacija.
Benchmarking
Benchmarking
je akt mjerenja performansi i poređenja rezultata sa rezultatima drugog sistema ili široko prihvaćenog standarda.standard through a unified procedure.
Poboljšavanje performansi
Članak
Improving performance
ima informacije vezano za to i osnova je za poboljšavanje performansi u Arch Linuxu.
Solid state drives
Solid State Drives
članak pokriva mnoge aspekte solid state drives-a, uključujući njihovi konfiguraciju da se maksimizira njihov život.
Sistemski servisi
Ova sekcija je vezana za
daemone
. Za više, vidi
Category:Daemons
.
Indeksiranje fajlova i pretraga
Većina distribucija ima
locate
komandu dostupnu za brzo pretraživanje fajlova. Da se ubaci ova funkcionalnost u Arch Linux,
plocate
je preporučen da se instalira. Nakon instalacije, pokreni
updatedb
za indeksiranje fajlsistema.
Desktop search engine
pruža sličan servis dok je u isto vrijeme bolje integrisan u
desktop okruženja
.
Local mail delivery
Defaultni setup nema način za sinhronizaciju mailova. Za konfiguraciju
Postix
-a za jednostavan lokalni mailbox delivery, vidi
Postfix
. Druge opcije su
OpenSMTPD
,
msmtp
i
fdm
.
Printanje
CUPS
je standardno bazirani, open source sistem za printanje razvijen od strane Apple-a. Vidi
Category:Printers
za članke vezano za printere.
Izgled
Ova sekcija sadrži "lijepe" tweak-ove za ugodno iskustvo za Arch-om. Za više, vidi
Category:Eye candy
.
Fontovi
Možda ćeš htjeti instalirati set TrueType fontova, jer su jedino neskalabilni bitmap fontovi uključeni u basic Arch sistem. Postoji nekoliko general-purpose
font familija
koje pružaju
Unicode
podršku i čak
metric kompatibilnost
sa fontovima drugih operativnih sistema.
Dosta informacija o ovoj temi se može pronaći na
fontovi
i
konfiguracija fonta
člancima.
Ukoliko korisnik provodi puno vremena za virtuelnom konsolom, korisnici mogu promijeniti konzolni font; vidi
Linux console#Fonts
.
GTK i Qt teme
Veliki dio aplikacije za grafičkim interfejsom za Linux sisteme su bazirani na
GTK
ili
Qt
toolkit-ima. Vidi članke vezano za njih i
Uniform look for Qt and GTF applications
za ideje kako poboljšati izgled instaliranih programa i kako prilagoditi svom ukusu.
Konzolna poboljšavanje
Ova sekcija se odnosi na male modifikacije koje mogu poboljšati konzolne programe. Za viši, vidi
Category:Command-line shells‎
.
Tab-completion enhancements
Preporučeno je pravilno podesiti
tab completion
, kao što je navedeno u člancima vezano za shell-ove koji se koriste.
Aliasi
Definiranje aliasa za komandu ili grupu komandi je jedan od načina uštede vremena na konzoli. Ovo je pogotovo od pomoći za repetitivne taskove koji ne zahtjevaju neku posebnu modifikaciju parametara između pokretanja. Česti aliasi koji štede vrijeme, mogu biti pronađeni na
Bash#Aliases
, koji su portabilni i na
zsh
.
Alternativni shell-ovi
Bash
je shell koji je instaliran po defaultu. Live instalacijski mediji, koristi
zsh
sa
grml-zsh-config
addon paket. Vidi
Command-line shell#List of shells
za više alternativa.
Bash dodaci
Lista dodatnih Bash podešavanja, pretraživanja historije i
Readline
makroi su dostupni u
Bash#Tips and tricks
.
Obojeni output
Ova sekcija je pokrivena u
Color output u konzoli
.
Kompresovani fajlovi
Kompresovani fajlovi ili arhive su česte na GNU/Linux sistemima.
Tar
je jedan od najčešće korištenih alata za arhiviranje i korisnici bi trebali biti upoznati sa njegovom sintaksom (Arch Linux paketi su npr. jednostavno xzipovani tarball-i). Vidi
Archiving and compression
.
Konzolni prompt
Konzolni prompt (PS1) može biti dosta customiziran. Vidi
Bash/Prompt customization
ili
Zsh#Prompts
u zavisnosti od shella koji koristiš.
Emacs shell
Emacs je poznat po tome što ima feature mimo regularnog text editinga, jedan od toga je potpuni shell replacement. Vidi
Emacs#Colored output issues
za fix vezano za pokvareni izgled karaktera nakon enablanja kolornog outputa.
Mouse podrška
Koristeći miš sa konzolom za copy-paste operacija može se preferirati u odnosu na
GNU Screen
-ov tradicionalni copy mode. Vidi
General purpose mouse
za detaljne direkcije. Uzmi u obzir da ovo već možeš raditi u
terminal emulator
-u sa
clipboard
-om.
Session menadžment
Koristeći terminalne multipleksere poput
tmux
ili
GNU screen
-a, programi mogu se pokretati pod sesijama koji se sastoje od tabova i pane-ova koji se mogu otkačiti(detach) po želji, tako da kad program kill-a terminal ili
X
ili se odjavi, programi mogu i dalje da rade u pozadini sve dok je multiplekser aktivan. Interakcija sa programom zahtjeva ponovno kačenje na njih.