Help:Reading (Català)

Estat de traducció:
Aquest article és una versió traduïda de
Help:Reading
. Última traducció: 2023-04-07. Si hi han hagut
canvis
a la versió anglesa, podeu ajudar a traduir-lo o avisar a l'
equip de traducció
.
Articles relacionats
Ajuda:Navegació
Ajuda:Estil
Com la gran majoria d'articles de l'ArchWiki contenen indicacions que poden necessitar clarificacions de cara als nous usuaris d'Arch Linux (o GNU/Linux en general), s'ha redactat aquest resum de procediments bàsics per a evitar confusions en assimilar els articles i la repetició del contingut.
Organització
La majoria d'articles de l'ArchWiki no intenten oferir una introducció holística a cada un dels temes tractats; aquests articles s'han escrit adherint-se al principi
"Don't Repeat Yourself"
(No et repeteixis), sota la premissa que l'usuari buscarà i llegirà el material de suport que encara no entén. Quan és possible, aquest material de suport s'indica a l'article mitjançant format especial, vegeu
#Format
.
A causa d'aquesta organització, pot ser necessari examinar diverses fonts relacionades per a entendre totalment un article de l'ArchWiki. En particular, els nous usuaris d'Arch (o GNU/Linux en general) haurien d'esperar llegir una gran quantitat d'articles, fins i tot a l'hora de resoldre problemes simples. És especialment important estudiar el material de suport abans de cercar ajuda addicional d'altres usuaris.
Format
enllaç a una secció de l'article actual:
#Organització
enllaç a
un altre article de l'ArchWiki
enllaç a
una pàgina web externa
enllaç a una
pàgina del man
:
intro(1)
una
pàgina del man
només disponible fora de línia:
foo(1)
enllaç a un paquet en els
repositoris oficials
:
foobar
enllaç a un paquet en el
AUR
:
foobar
AUR
Usuari regular o root
Aquest article o secció necessita ser
traduït
.
Notes:
Cal trobar fonts en català alternatives a
Wikipedia:Redirection_(computing)
i
Wikipedia:Command substitution
, o traduir els articles originals. (Discussiò a
Help talk:Reading (Català)
)
Algunes línies estan escrites així:
# mkinitcpio -p linux
Altres tenen un prefix diferent:
$ makepkg -s
El signe numèric o coixinet (
#
) indica que l'ordre s'ha d'executar com a
root
, mentre el signe de dòlar (
$
) mostra que l'ordre s'ha d'executar com a un
usuari regular
.
Nota
Les ordres prefixades amb
#
tenen la intenció de ser executades des d'un
shell de root
, que pot, per exemple, obtenir-se fàcilment amb
sudo -i
. Executar
sudo
ordre
des d'un shell sense privilegis en comptes de
ordre
des d'un shell de root també funcionarà en la majoria dels casos, amb algunes excepcions notables com les
redireccions
i la
substitució d'ordres
, que requereixen estrictament un shell de root. Vegeu també
sudo
.
Una excepció notable a tenir en compte:
# Aquest àlies fa que ls acoloreixi la llista
alias ls='ls --color=auto'
En aquest exemple, el context al voltant del signe numèric comunica que això no s'ha d'executar com a una ordre; s'ha d'editar dins un fitxer. Llavors, en aquest cas el signe numèric denota un
comentari
. Un comentari pot ser text explicatori que no serà interpretat pel programa associat. La denotació dels scripts de
Bash
per als comentaris justament coincideix amb el
PS1
de root.
Si ens hi fixem, una de les "pistes" és el caràcter en majúscula que segueix al signe
#
. Normalment, les comandes Unix no s'escriuen així, sinó que la majoria són abreviatures de l'anglès en comptes de paraules completes en català (per exemple,
Copia
es converteix en
cp
, de l'anglès
copy
).
Així i tot, la majoria d'articles deixen clara la diferència avisant al lector:
Afegiu
a
~/ruta/cap/al/fitxer
:
# Aquest àlies fa que ls acoloreixi la llista
alias ls='ls --color=auto'
Afegir, crear, editar
Aquest article o secció necessita ser
traduït
.
Notes:
Cal trobar fonts en català alternatives
[1]
. (Discussiò a
Help talk:Reading (Català)
)
Quan se us demani
afegir a
,
crear
, o
editar
un o més fitxers, se sobreentén que usareu un dels mètodes presentats a continuació.
Per a crear o modificar fitxers multilínia, se us suggereix utilitzar un
editor de text
. Per exemple, per a utilitzar
nano
per a editar el fitxer
/etc/bash.bashrc
executeu:
# nano /etc/bash.bashrc
Per a crear o sobreescriure un fitxer a partir d'una cadena de text, podria ser més simple utilitzar la
redirecció de sortida
. L'exemple següent crea o sobreescriu els continguts del fitxer
/etc/hostname
amb el text
elmeuhostname
.
# echo elmeuhostname > /etc/hostname
La redirecció de sortida també pot utilitzar-se per a afegir una cadena al final d'un fitxer. L'exemple següent afegeix el text
[repositori-personalitzat]
al final del fitxer
/etc/pacman.conf
.
# echo "[repositori-personalitzat]" >> /etc/pacman.conf
Quan se us demani crear
directoris
, useu l'ordre
mkdir
:
# mkdir /mnt/boot
Fer executable
Després de crear un fitxer, si ha de ser executat com a un script (sigui manualment o cridant-lo amb un altre programa), cal marcar-lo com a
executable
, per exemple amb:
$ chmod +x
script
Vegeu
chmod
. Algunes aplicacions com els
gestors de fitxers
podrien oferir interfícies gràfiques per a dur a terme la mateixa tasca.
Carregar scripts (
sourcing
)
Algunes aplicacions, notablement els
intèrprets d'ordres
, utilitzen scripts per a la seva configuració: després de modificar-los, han de
carregar-se
(en anglès,
source
) per a aplicar els canvis. En el cas de
bash
, per exemple, això es fa executant (podeu substituir
source
amb
.
):
$ source ~/.bashrc
Quan la wiki suggereixi modificar un fitxer de configuració d'aquest tipus, no us recordarà que carregueu el fitxer i, només en alguns casos, apuntarà cap a aquesta secció amb un enllaç de recordatori.
Instal·lar paquets
Quan un article us convidi a instal·lar paquets mitjançant el mètode convencional, no us indicarà les instruccions detallades per a fer-ho; en canvi, només us mencionarà el nom dels paquets a instal·lar.
Nota
Freqüentment, els enllaços
instal·leu
,
instal·lat
o
instal·lats
s'utilitzen per a apuntar a aquesta secció de l'article. Malgrat això, aquests enllaços només funcionaran si JavaScript està activat.
Les subseccions a continuació donen una visió general del procés d'instal·lació genèric en funció del tipus de paquet.
Paquets oficials
En el cas dels paquets dels
repositoris oficials
, llegireu quelcom similar a:
Instal·leu el paquet
foobar
.
Això significa que heu d'executar:
# pacman -S foobar
L'article
pacman (Català)
conté explicacions detallades sobre com gestionar els paquets d'Arch Linux hàbilment.
Arch User Repository
En el cas dels paquets del
Arch User Repository
(AUR), llegireu quelcom similar a:
Instal·leu el paquet
foobar
AUR
.
Això significa que en general haureu de seguir l'enllaç
foobar
AUR
, descarregar el fitxer PKGBUILD, extreure'l,
verificar els continguts
i, finalment, executar, a la mateixa carpeta:
$ makepkg -si
Nota
El grup de paquets
base-devel
és un requisit per a construir els paquets de l'AUR o mitjançant l'
ABS
.
L'article
Arch User Repository (Català)
conté totes les explicacions detallades i millors pràctiques a l'hora de gestionar paquets de l'AUR.
Controlar unitats del systemd
Quan un article us convidi a
iniciar
,
activar
,
parar
o
reiniciar
unitats del systemd (per exemple, un servei), no us indicarà les instruccions detallades per a fer-ho; en canvi, llegireu quelcom similar a:
Inicieu
exemple.service
.
Això significa que heu d'executar:
# systemctl start exemple.service
L'article
systemd (Català)
conté totes les explicacions detallades sobre com interactuar amb les unitats del systemd a Arch Linux hàbilment.
Configuració del sistema versus configuració d'usuari
És important recordar que hi ha dos tipus de configuració a un sistema GNU/Linux. La configuració
del sistema
(
system-wide
en anglès) afecta a tots els usuaris. Com les configuracions del sistema normalment es troben al directori
/etc
, calen privilegis de root per a alterar-les. Per exemple, per a aplicar una configuració de Bash que afecti a tots els usuaris, s'ha de modificar el fitxer
/etc/bash.bashrc
.
La configuració
d'usuari
(
user-specific
en anglès) afecta un únic usuari. Els
dotfiles
s'utilitzen per a la configuració d'usuari. Per exemple, el fitxer
~/
.
bashrc
és el fitxer de configuració d'usuari. La idea és que cada usuari pot definir la seva pròpia configuració, com àlies, funcions i altres característiques interactives com l'indicador (o
prompt
), sense afectar a les preferències de la resta d'usuaris.
Nota
~/
i
$HOME
són dreceres al directori principal de l'usuari, normalment
/home/
nomusuari
/
.
Fitxers comuns del shell
El Bash i altres shells compatibles amb Bourne, com
Zsh
, tambè carreguen fitxers en funció de si el shell és un
shell de login
o un
shell interactiu
. Vegeu
Bash (Català)#Fitxers de configuració
i
Zsh (Català)#Fitxers d'inici/tancament
per a més detalls.
Pseudovariables als exemples de codi
Alguns blocs de codi poden contenir les anomenades
pseudovariables
, que, com el nom indica, no són variables usades al codi. En canvi, marquen posicions en el text a editar, i han de ser substituïdes amb ítems específics a la configuració del sistema
abans
d'executar o processar el codi. Els shells més comuns com
bash
o
zsh
ofereixen
compleció mitjançant tabulador
per a autocompletar els paràmetres de les ordres més comunes, com
systemctl
.
En els articles que respecten les pautes a
Help:Style (Català)/Formatting and punctuation (Català)
, les
pseudovariables
s'indiquen amb cursiva. Per exemple:
Activeu
el servei
dhcpcd@
nom_d_interfície
.service
corresponent a la interfície identificada mitjançant la sortida de l'ordre
ip link
.
En aquest cas,
nom_d_interfície
s'utilitza com a
pseudovariable
en el nom d'una unitat plantilla del systemd. Totes les unitats plantilla del systemd, identificables pel signe
@
, requereixen un ítem de configuració específic al sistema com a argument. Vegeu
Systemd (Català)#Ús de les unitats
.
L'ordre
dd if=
font_de_dades
of=/dev/sd
X
bs=
mida_del_sector
count=
nombre_de_sectors
seek=
sector_inicial_de_la_partició
pot ser executada com a root per a netejar una partició amb els paràmetres especificats.
En aquest cas, les
pseudovariables
s'utilitzen per a descriure els paràmetres que han de substituir-les. Els detalls sobre com obtenir-los s'especifiquen a la secció
Securely wipe disk (Català)#Càlcul dels blocs a netejar manualment
, que presenta aquesta ordre.
En el cas dels fitxers d'exemple, enganxar les
pseudovariables
en els fitxers de configuració reals podria trencar els programes que els utilitzen.
El·lipsis
En la majoria de casos, les elipsis (
...
) no formen part del contingut real del fitxer o de la sortida real del codi i, en canvi, representen text omès o opcional que no és rellevant per al tema presentat.
Per exemple
HOOKS="... encrypt ... filesystems ..."
o:
/etc/X11/xorg.conf.d/50-synaptics.conf
Section "InputClass"
    ...
    Option      "CircularScrolling"          "on"
    Option      "CircScrollTrigger"          "0"
    ...
EndSection
Tingueu precaució, però, ja que, en alguns casos, les el·lipsis podrien ser una part important de la sintaxi del codi: els usuaris atents podran fàcilment reconèixer aquests casos amb l'ajuda del context.