Help:Reading (Latviešu)

Related articles
Help:Browsing
Help:Style
Tā kā lielākā daļa ArchWiki satura satur norādes, kurām var būt nepieciešami papildu paskaidrojumi lietotājiem, kuri ir jauni Arch Linux (vai GNU/Linux kopumā), šis pamatprocedūru pārskats ir izveidots, lai gan izvairītos no neskaidrībām rakstu izpratnē, gan mazinātu atkārtošanos pašā saturā.
Organizācija
Lielākā daļa ArchWiki rakstu nemēģina sniegt visaptverošu ievadu vienā tēmā; tā vietā tie ir rakstīti saskaņā ar
"Don’t Repeat Yourself"
principu, pieņemot, ka lietotājs pats meklēs un izlasīs papildmateriālus, kurus vēl nesaprot. Kur iespējams, šādi papildmateriāli rakstos ir norādīti ar īpašu formatējumu; skatīt
#Formatēšana
.
Šādas organizācijas dēļ var būt nepieciešams izpētīt vairākus saistītus avotus, lai pilnībā izprastu ArchWiki rakstu. Jo īpaši lietotājiem, kuri ir jauni Arch (vai GNU/Linux kopumā), jārēķinās ar to, ka pat vienkāršu problēmu risināšanai būs jāizlasa daudzi raksti. Īpaši svarīgi ir izpētīt atbalsta materiālus pirms vēršanās pēc palīdzības pie citiem lietotājiem.
Formatēšana
saite uz sadaļu pašreizējā rakstā:
#Organizācija
saite uz
citu ArchWiki rakstu
saite uz
ārēju tīmekļa lapu
saite uz
man page
:
intro(1)
man page
, kas pieejama tikai bezsaistē:
foo(1)
saite uz pakotni
oficiālajās repozitorijās
:
foobar
saite uz pakotni
AUR
:
foobar
AUR
Root, parasts lietotājs vai cits lietotājs
Dažas rindas ir rakstītas šādi:
# mkinitcpio -p linux
Citām ir atšķirīgs prefikss:
$ makepkg -s
Cipars vai restītes zīme (
#
) norāda, ka komanda jāizpilda kā
root
, savukārt dolāra zīme (
$
) norāda, ka komanda jāizpilda kā
parastam lietotājam
.
Note
Komandas ar prefiksu
#
paredzētas izpildei
root čaulā
, kuru, piemēram, var viegli iegūt ar
sudo -i
. Daudzos gadījumos darbosies arī
sudo
komanda
izpilde no nepriviliģētas čaulas, taču ir būtiski izņēmumi, piemēram,
novirzīšana
un
komandu aizstāšana
, kurām obligāti nepieciešama root čaula. Skatīt
sudo#Login shell
.
Ja komandas jāizpilda kā konkrētam lietotājam, tās būs prefiksētas ar lietotājvārdu kvadrātiekavās, piemēram:
[postgres]$ initdb -D /var/lib/postgres/data
Tas nozīmē, ka jāizmanto
priviliģiju paaugstināšanas rīks
, piemēram ar
sudo
:
$ sudo -u postgres initdb -D /var/lib/postgres/data
Svarīgs izņēmums, kam jāpievērš uzmanība:
# This alias makes ls colorize the listing
alias ls='ls --color=auto'
Šajā piemērā apkārtējais konteksts norāda, ka tā nav izpildāma komanda; tā ir jāieraksta failā. Tātad šajā gadījumā
#
apzīmē
komentāru
. Komentārs ir paskaidrojošs teksts, ko attiecīgā programma neinterpretē.
Bash
skriptos komentāru apzīmējums sakrīt ar root
PS1
.
Papildu “atpazīšanas” pazīme ir lielais burts pēc
#
zīmes. Parasti Unix komandas netiek rakstītas šādi un visbiežāk ir saīsinājumi, nevis pilni angļu vārdi (piemēram,
Copy
kļūst par
cp
).
Tomēr lielākā daļa rakstu to skaidri norāda, paziņojot lasītājam:
Pievienot
failam
~/path/to/file
:
# This alias makes ls colorize the listing
alias ls='ls --color=auto'
Append, add, create, edit
Ja tiek prasīts
pievienot
,
pielikt
,
izveidot
vai
rediģēt
vienu vai vairākus failus, tiek pieņemts, ka jāizmanto viena no turpmāk aprakstītajām metodēm.
Daudzrindu failu izveidei vai rediģēšanai ieteicams izmantot
teksta redaktoru
. Piemēram, lai rediģētu failu
/etc/bash.bashrc
ar
nano
:
# nano /etc/bash.bashrc
Note
Teksta failiem jābeidzas ar jaunas rindas simbolu, jo
rinda
tiek noslēgta ar jaunu rindu. Lielākā daļa teksta redaktoru to pievieno automātiski.
Lai izveidotu vai pārrakstītu failu no virknes, var būt vienkāršāk izmantot
izvades novirzīšanu
. Šis piemērs izveido vai pārraksta failu
/etc/hostname
ar tekstu
myhostname
:
# echo myhostname > /etc/hostname
Izvades novirzīšanu var izmantot arī teksta pievienošanai failam. Šis piemērs pievieno tekstu
[custom-repo]
failam
/etc/pacman.conf
:
# echo "[custom-repo]" >> /etc/pacman.conf
Ja tiek prasīts izveidot
direktorijas
, izmantojiet komandu
mkdir
:
# mkdir /mnt/boot
Padarīt izpildāmu
Pēc faila izveides, ja tas paredzēts izpildei kā skripts (manuāli vai izsaucot no citas programmas), tam jāiestata
izpildāms
statuss, piemēram:
$ chmod +x
script
Skatīt
chmod
. Dažas programmas, piemēram,
failu pārvaldnieki
, var piedāvāt arī grafisku saskarni šai darbībai.
Source
Dažas programmas, īpaši
komandrindas čaulas
, izmanto skriptus konfigurācijai; pēc to rediģēšanas tie ir jā
ielādē
(
source
), lai izmaiņas stātos spēkā. Piemēram,
bash
gadījumā tas tiek darīts šādi (
source
var aizstāt ar
.
):
$ source ~/.bashrc
Kad wiki iesaka rediģēt šādu konfigurācijas skriptu, parasti netiek īpaši atgādināts par tā ielādi, un tikai dažos gadījumos tiek norādīta saite uz šo sadaļu.
Pakotņu instalēšana
Kad raksts aicina instalēt pakotnes ierastajā veidā, tajā netiek sniegtas detalizētas instrukcijas; parasti tiek minēti tikai instalējamie pakotņu nosaukumi.
Note
Bieži tiek izmantotas saites
install
vai
installed
, kas norāda uz šo sadaļu. Lai tās darbotos, ir jābūt iespējotam JavaScript.
Tālāk esošajās apakšsadaļās sniegts pārskats par vispārīgajām instalēšanas procedūrām atkarībā no pakotnes veida.
Oficiālās pakotnes
Pakotnēm no
oficiālajām repozitorijām
parasti redzēsiet:
Instalējiet pakotni
foobar
.
Tas nozīmē, ka jāizpilda:
# pacman -S foobar
Raksts
pacman
satur detalizētus skaidrojumus efektīvai pakotņu pārvaldībai Arch Linux.
Arch User Repository
Pakotnēm no
Arch User Repository
(AUR) parasti redzēsiet:
Instalējiet pakotni
foobar
AUR
.
Tas nozīmē, ka parasti jāatver saite
foobar
AUR
, jālejupielādē PKGBUILD arhīvs, tas jāizpako,
jāpārbauda saturs
un pēc tam tajā pašā mapē jāizpilda:
$ makepkg -si
Note
Pakotņu būvēšanai no AUR vai ar
Arch build system
ir nepieciešama
base-devel
meta pakotne.
Raksts
Arch User Repository
satur detalizētus skaidrojumus un labāko praksi darbam ar AUR pakotnēm.
systemd vienību vadība
Kad raksts aicina
startēt
,
iespējot
utt. kādu systemd vienību (piemēram, servisu), detalizētas instrukcijas netiek norādītas; tā vietā redzēsiet, piemēram:
Start
example.service
.
Tas nozīmē, ka jāizpilda:
# systemctl start example.service
Svarīgs izņēmums ir komanda
systemctl daemon-reload
, kas tiek izsaukta bez argumentiem.
Sadaļa
systemd#Using units
satur strukturētu darbību sarakstu (
start
,
enable
,
enable and start
u.c.) ar atbilstošajām
systemctl
komandām.
Sistēmas mēroga un lietotāja konfigurācija
Ir svarīgi atcerēties, ka GNU/Linux sistēmā pastāv divu veidu konfigurācijas.
Sistēmas mēroga
konfigurācija ietekmē visus lietotājus. Tā kā šādi iestatījumi parasti atrodas direktorijā
/etc
, to maiņai ir nepieciešamas root privilēģijas. Piemēram, lai piemērotu Bash iestatījumu visiem lietotājiem, jārediģē
/etc/bash.bashrc
.
Lietotāja specifiskā
konfigurācija ietekmē tikai vienu lietotāju. Šim nolūkam tiek izmantoti
dotfaili
. Piemēram, fails
~/
.
bashrc
ir lietotāja konfigurācijas fails. Ideja ir tāda, ka katrs lietotājs var definēt savus iestatījumus (aliasus, funkcijas, uzvedni u.c.), neietekmējot citu lietotāju preferences.
Note
~/
un
$HOME
ir saīsinājumi lietotāja mājas direktorijai, parasti
/home/
username
/
.
Biežāk sastopamie čaulas faili
Bash un citas Bourne-saderīgas čaulas, piemēram,
Zsh
, ielādē failus atkarībā no tā, vai čaula ir
login shell
vai
interactive shell
. Skatīt
Bash#Configuration files
un
Zsh#Startup/Shutdown files
.
Pseido-mainīgie koda piemēros
Daži koda bloki var saturēt tā sauktos
pseido-mainīgos
, kas patiesībā nav īsti mainīgie. Tie ir vispārīgi aizvietotāji, kuri
pirms
koda izpildes ir manuāli jāaizstāj ar sistēmai specifiskām vērtībām. Biežāk izmantotās čaulas, piemēram,
bash
un
zsh
, nodrošina
tab-completion
automātiskai parametru aizpildīšanai.
Rakstos, kas atbilst
Help:Style/Formatting and punctuation
,
pseido-mainīgie
ir formatēti kursīvā. Piemēram:
Enable
dhcpcd@
interface_name
.service
tīkla interfeisam, kas noteikts no
ip link
komandas izvades.
Šajā gadījumā
interface_name
ir pseido-mainīgais systemd šablona vienībā. Visām systemd šablona vienībām, kas atpazīstamas pēc
@
zīmes, nepieciešams sistēmai specifisks arguments. Skatīt
systemd#Using units
.
Komandu
dd if=
data_source
of=/dev/sd
X
bs=
sector_size
count=
sector_number
seek=
partitions_start_sector
var izpildīt kā root, lai notīrītu nodalījumu ar konkrētiem parametriem.
Šajā gadījumā pseido-mainīgie apraksta parametrus, kas jāaizstāj. Detalizēts skaidrojums par to iegūšanu ir sadaļā
Securely wipe disk#Calculate blocks to wipe manually
.
This article or section needs expansion.
Reason:
Minēt citus piemērus, vēlams no citām ierīču kategorijām (piemēram, datu glabāšanas), ar saitēm uz fona rakstiem. Piemēri paredzēti, lai izvairītos no esošo skaidrojumu dublēšanas citos rakstos. (Discuss in
Help talk:Reading (Latviešu)
)
Failu piemēru gadījumā pseido-mainīgo ievietošana reālos konfigurācijas failos var salauzt programmas, kas tos izmanto.
Daudzpunkte
Lielākajā daļā gadījumu daudzpunktes (
...
) nav faktiskā faila satura vai koda izvades daļa, bet gan apzīmē izlaistu vai izvēles tekstu, kas nav būtisks konkrētajai tēmai.
Piemēram
HOOKS=(... encrypt ... filesystems ...)
vai:
/etc/X11/xorg.conf.d/50-synaptics.conf
Section "InputClass"
    ...
    Option      "CircularScrolling"          "on"
    Option      "CircScrollTrigger"          "0"
    ...
EndSection
Tomēr jāņem vērā, ka atsevišķos gadījumos daudzpunktes var būt nozīmīga koda sintakses daļa; uzmanīgi lietotāji šādus gadījumus spēs atpazīt pēc konteksta.