Arch compared to other distributions (Magyar)

Fordítás állapota:
Ez az oldal az angol
Arch compared to other distributions
című oldal magyar nyelvre lefordított változata. Utolsó fordítás dátuma: 2026.01.01. Amennyiben a lefordítás időpontja óta az angol nyelvű oldalon történtek újabb
módosítások
, akkor Ön segíthet hozzászinkronizálni az angolhoz ezt a magyar nyelvű fordítást.
További oldalak az adott témakörben
Arch Linux (Magyar)
Arch-based distributions (Magyar)
pacman (Magyar)/Rosetta (Magyar)
Arch is the best (Magyar)
Ez az oldal megpróbál összehasonlítást nyújtani az Arch Linux és más jelentős GNU/Linux disztribúciók, valamint UNIX-szerű operációs rendszerek között. Az alábbi összefoglalók rövid leírások, amelyek segíthetnek eldönteni, hogy az Arch Linux megfelel-e az Ön igényeinek. Bár az ismertetők és leírások hasznosak lehetnek, a közvetlen tapasztalat mindig a legjobb módja a disztribúciók összehasonlításának.
A még teljesebb összehasonlítás érdekében tekintse meg a
Wikipedia:Comparison of operating systems
(Operációs rendszerek összehasonlítása) és
Wikipedia:Comparison of Linux distributions
(Linux-disztribúciók összehasonlítása) leírásokat.
A következőkben kizárólag az Arch Linux kerül összehasonlításra más disztribúciókkal. Azokat a közösségi portokat, amelyek az x86_64 architektúrától eltérő architektúrákat támogatnak, az
Arch-alapú disztribúciók
között találja meg.
Forráskódalapú
A forráskódalapú disztribúciók rendkívül hordozhatóak, ami azt az előnyt jelenti, hogy a teljes operációs rendszert és az alkalmazásokat egy adott számítógép-architektúrára és felhasználási sémára lehet a forráskódból lefordítani és vezérelni. A hátránya azonban a forráskódfordítási időből származó időigényesége. Az Arch base és az összes szoftvercsomag kizárólag az x86_64 architektúrára van lefordítva.
CRUX
A
CRUX
egy könnyűsúlyú disztribúció, amely a
KISS
(Keep It Simple, Stupid – Tartsd Egyszerűen, Hülye) elvet követi. A CRUX inspirálta Judd Vinetet az Arch létrehozására.
A CRUX BSD-stílusú init szkripteket használ, míg az Arch a
systemd
-t alkalmazza.
Míg az Arch gördülő kiadási rendszert használ, addig a CRUX nagyjából évente jelenik meg új kiadással.
Mindkettő ports-szerű rendszert használ, és a *BSD-hez hasonlóan mindkettő egy alap környezetet biztosít, amelyre építeni lehet.
Az Arch a
pacman
nevű szoftvercsomag-kezelőt használja, amely bináris rendszerszoftvercsomagok kezelését végzi, és zökkenőmentesen együttműködik az
Arch saját build rendszerével
. A CRUX egy közösség által fejlesztett
prt-get
nevű rendszert alkalmaz, amely a saját ports rendszerével együtt kezeli a függőségeket, de minden szoftvercsomagot forráskódból épít (bár a CRUX alaptelepítése bináris).
Mind az Arch, mind a CRUX hivatalosan csak az x86_64 architektúrát támogatja.
Az Arch számos bináris szoftvercsomag-tárolóval rendelkezik, valamint elérhető az
Arch User Repository (AUR)
is. A CRUX ezzel szemben egy karcsúbb, hivatalosan támogatott ports rendszert kínál, kiegészítve egy viszonylag szerény közösségi szoftvercsomag-tárolóval.
LFS
LFS
(vagyis
Linux From Scratch
) lényegében kizárólag dokumentáció formájában létezik. A könyv útmutatást ad, hogy a felhasználó miként szerezze be egy működőképes GNU/Linux operációs rendszerhez szükséges minimális alap operációs rendszer szoftvercsomagjainak a forráskódját. Útmutatást ad, hogy hogyan fordítsa le a beszerezett forráskódot szoftvercsomagokká. Útmutatót ad, hogy hogyan javítsa és állítsa be a szoftvercsomagokat kézzel. Mindezt teljesen az alapoktól kedve. Az LFS a lehető legminimálisabb operációs rendszer, és kiváló, oktató jellegű folyamatot kínál egy alaprendszer felépítéséhez és testreszabásához.
Az LFS nem biztosít online szoftvercsomag-tárolókat. A forráskódokat manuális úton kell beszerezni, manuálisan kell lefordítani binárisra és manuálisan kell azokat telepíteni (számos manuális úton történő szoftvercsomag-kezelési módszer létezik, amelyek megemlítésre kerülnek az
LFS Hints
oldalon). Ennek következtében az LFS operációs rendszernek nincsenek más szoftvercsomag-karbantartói, kizárólag Ön, hacsak nem csapatban építi az LFS operációs rendszert másokkal együtt. Ez azt jelenti, hogy minden szoftvercsomagot Önnek kell tesztelnie. Időben kijavítani a biztonsági sérülékenységeket szintén nehézkes lehet.
Az Arch már előre, forráskódból x86_64 architektúrára lefordítva ugyanazokat a szoftvercsomagokat, néhány extra segédszoftvert és a hatékony
pacman
szoftvercsomag-kezelőt biztosítja alap operációs rendszerként. A minimális Arch alap operációs rendszer mellett az Arch közösség és a fejlesztők több ezer bináris szoftvercsomagot tartanak fenn, amelyek a pacman szoftvercsomag-kezelő segítségével telepíthetőek, valamint
PKGBUILD
build szkripteket kínál az
Arch build system
használatához.
Az LFS alapértelmezetten lehetőséget kínál a
sysvinit
vagy a
systemd
közötti választásra.
Judd Vinet az Arch operációs rendszert teljesen az alapoktól építette fel, majd C nyelven megírta a pacman szoftvercsomag-kezelőt. Történelmileg az Arch rendszert néha humorosan egyszerűen úgy írták le, mint "Linux, egy jó szoftvercsomag-kezelővel."
Gentoo Linux
Mind az Arch Linux, mind a
Gentoo Linux
, gördülő kiadású rendszerek, amelyek lehetővé teszik, hogy a szoftvercsomagok röviddel az upstream megjelenés után elérhetővé váljanak a disztribúció számára.
Alapértelmezetten a Gentoo szoftvercsomagok és az alap operációs rendszer közvetlenül forráskódból épülnek fel az Ön által megadott
USE jelölőzászlók
és kódfordító jelölőzászlók alapján.
2023 decemberétől a Gentoo elkezdett opcionális, bináris kódra előre lefordított szoftvercsomag-tárolót kínálni bizonyos processzorarchitektúrák számára.
Az Arch egy ports‑szerű rendszert biztosít a szoftvercsomagok forráskódból történő lefordítására, ugyanakkor az Arch alap operációs rendszer úgy van tervezve, hogy az operációs rendszer feltelepítése előre lefordított x86_64 bináris szoftverekből történik.
Ez általában gyorsabbá teszi az Arch telepítését és frissítését, míg a Gentoo rendszerszinten rugalmasabban testre szabhatóvá válik.
Az Arch kizárólag az x86_64 architektúrát támogatja, míg a Gentoo hivatalosan sokkal több processzorarchitektúrát támogat.
A Gentoo hivatalos szoftvercsomag szoftverei és rendszerkezelő szoftverei általában összetettebbek és "erőteljesebbek", mint az Arch által biztosítottak, és bizonyos funkciók, amelyek a Gentoo lényegét jelentik (
USE jelölőzászlók
,
SLOT-ok
, stb.), nem rendelkeznek közvetlen Arch Linux megfelelővel. Ennek részben az az oka, hogy az Arch elsősorban bináris kódra lefordított disztribúció, de a
tervezési filozófiában
meglévő különbségek is nagy szerepet játszanak, mivel az Arch következetesebb álláspontot képvisel az architekturális egyszerűség mellett, és kerüli a túlzott bonyolítást.
Ellentétben az Arch Linux
pacman
szoftvercsomag-kezelőjével, a Gentoo Portage (Emerge) telepíthető
Gentoo Prefix
formájában. Ez lehetővé teszi, hogy a Portage másodlagos szoftvercsomag-kezelőként működjön más GNU/Linux disztribúciókban (hasonlóan a Guix szoftvercsomag-kezelőhöz).
Az Arch operációs rendszertől eltérően a Gentoo operációs rendszer hivatalosan támogatja a
systemd
,
OpenRC
és
más init rendszereket
. Amennyiben a Gentoo felhasználók kényelmesen használják a
systemd
init rendszert, akkor ugyanezek a felhasználók általában az Arch legtöbb más aspektusával is otthonosan érzik magukat.
Mivel mind a Gentoo telepítés, mind az Arch telepítés csak egy alap operációs rendszert tartalmaz, mindkettő nagymértékben testre szabhatónak tekinthető, és nagy hangsúlyt fektetnek a felhasználói választásra.
GNU Guix System
A
GNU Guix
operációs rendszert a
NixOS
inspirálta, hasonló módon, ahogyan az Arch operációs rendszert a
CRUX
ihlette.
Mind az Arch Linux, mind a Guix gördülő kiadású disztribúció, így a szoftvercsomagokat röviddel az upstream megjelenésük után elérhetővé teszik a saját disztribúciójukban. A Guix azonban elsősorban forráskódalapú disztribúció (bár léteznek előre lefordított bináris szoftverek is, amelyek "
helyettesítőknek
" vannak nevezve), míg az Arch elsősorban bináris szoftverekből álló disztribúció.
Az Arch
pacman
szoftvercsomag-kezelőt használja, míg a Guix System
guix
szoftvercsomag-kezelőt használja, amely
kísérleti szoftvercsomagolási funkciókat
támogat, amelyek más disztribúciókban nem találhatók meg, és másodlagos szoftvercsomag-kezelőként is használható más GNU/Linux disztribúciókban.
Az Arch kizárólag az x86_64 architektúrát támogatja, míg a Guix hivatalosan
többféle architektúrát
is támogat.
Az Arch operációs rendszer a
systemd
init
rendszert használja, míg a Guix a
GNU Shepherd
init rendszert alkalmazza.
A Guix szakít a Unix számos hagyományos elvével, beleértve a
Fájlrendszer-hierarchia szabványt
is. Például sok olyan fájl, amely a hagyományos disztribúciókban különböző könyvtárakban található, a Guix operációs rendszerben a
/gnu/store/
alá kerül.
Az Arch időnként nem szabad szoftvereket is tartalmazhat (gyakran illesztőprogramokat), míg a Guix rendszer kizárólag szabad szoftvereket biztosít, és a
Free Software Foundation
támogatását élvezi – bár
léteznek
alternatív szoftvercsomag-tárolók, amelyek nem szabad szoftvereket kínálnak a Guix számára.
Az Arch elvárja, hogy a felhasználó közvetlenül állítsa be a telepített szoftvercsomagokat, míg a Guix rendszer egy globális rendszerbeállítást ösztönöz
Guile Scheme
nyelven, amely aztán
létrehozza
a beállításfájlokat.
Általános
Ezek a disztribúciók számos előnyt és erősséget kínálnak, és a legtöbb operációs rendszer igényeinek kielégítésére alkalmasak.
Debian
A
Debian
a legnagyobb upstream Linux disztribúció, amely nagyobb közösséggel rendelkezik, és stabil, tesztelési, valamint instabil ágakat kínál, több százezer
szoftvercsomaggal
. Az elérhető Arch bináris szoftvercsomagok száma szerényebb. Azonban az
AUR
szoftvercsomag-tárolót is beleszámítva a mennyiségek összevethetők.
A Debian határozottabb álláspontot képvisel a szabad szoftverekkel kapcsolatban, ugyanakkor nem-szabad szoftvereket is tartalmaz a non-free szoftvercsomag-tárolóban. Az Arch ezzel szemben engedékenyebb, és így befogadóbb a GNU által
nem-szabad szoftvercsomagonként
meghatározott szoftverek tekintetében.
A Debian szigorú tesztelésre összpontosít a Stable ág esetében, amely "befagyasztott" állapotban van, és akár
öt évig
támogatott. Az Arch szoftvercsomagjai frissebbek, mint a Debian Stable szoftvercsomagjai, inkább a Debian Testing és Unstable ágakhoz hasonlíthatóak, és nem rendelkeznek rögzített kiadási ütemtervvel.
A Debian számos architektúrára elérhető, míg az Arch kizárólag x86_64 architektúrát támogat.
Az Arch gyorsabb és rugalmasabb támogatást nyújt egyéni, telepíthető szoftvercsomagok külső forráskódból történő összeállításához, egy porthoz hasonló szoftvercsomag-építési rendszerrel. A Debian nem kínál port rendszerű megoldást, hanem a nagy méretű bináris szoftvercsomag-tárolóira támaszkodik.
Az Arch telepítőrendszere kizárólag egy minimális alap operációs rendszert kínál, amelyet átlátható módon lehet beállítani az operációs rendszer beállítása során, míg a Debian módszerei – például az apt
feladatok
használata előre kiválasztott szoftvercsomag-csoportok telepítésére – automatikusabb beállítást biztosítanak, valamint többféle alternatív telepítési lehetőséget is kínálnak.
Az Arch általában együtt csomagolja a szoftverkönyvtárakat a hozzájuk tartozó fejlécfájlokkal, míg a Debian esetében a fejlécfájlokat külön kell letölteni.
Az Arch minimálisra korlátozza a javításokat, így elkerülve azokat a problémákat, amelyeket az upstream nem tud átnézni, míg a Debian szabadabban alkalmaz javításokat, hogy szélesebb felhasználói kör igényeit elégítse ki.
Fedora
A
Fedora Linux
a Red Hat® Enterprise Linux upstream, közösségi disztribúciója. A projekt elsődleges támogatója a Red Hat, ugyanakkor több ezer független fejlesztő is hozzájárul a Fedora fejlesztéséhez. A szoftvercsomagok és projektek a Fedora operációs rendszeren kerülnek kiadásra, majd saját tesztelési és minőségbiztosítási folyamatain keresztül ezek a funkciók átkerülnek a CentOS Stream operációs rendszerbe, végül beépülnek a Red Hat Enterprise Linux valamelyik verziójába, és némelyek más disztribúciókban is elterjednek. Az Arch Linux nem rendelkezik rögzített kiadásokkal, és nem szolgál más disztribúciók ágaként, még akkor sem, ha
számos más operációs rendszer
az Arch Linuxra épül (például a
Steam Deck
esetében a SteamOS).
A Fedora szoftvercsomagok RPM formátumot használnak, és a
DNF
szoftvercsomag-kezelőt alkalmazzák. Az Arch a
pacman
nevű szoftvercsomag-kezelővel kezeli a saját szoftvercsomagjait. Mindkét projekt számos szoftvercsomagját – különösen az asztali környezeteket – "vaníliásnak", azaz testreszabás nélkülinek írják le. (Fordítói megjegyzés: Vanilla software, avagy módosítás nélküli, alapverziójú szoftver. Vanilla setup, avagy alapbeállításokkal működő rendszer. A jelentés onnan ered, hogy a vanília az egyik legsemlegesebb, "alap" íznek számít – így átvitt értelemben is az egyszerű, "extrák nélküli" dolgokat jelöli.)
A Fedora nem hajlandó nem szabad szoftvereket felvenni a hivatalos szoftvercsomag-tárolóiba, mivel elkötelezett a szabad szoftverek iránt, bár harmadik féltől származó szoftvertárolók elérhetőek az ilyen szoftvercsomagok számára. Az Arch engedékenyebb a nem szabad szoftverekkel kapcsolatban, és a döntést Önre bízza.
A Fedora a grafikus Anaconda telepítőt használja, és számos telepítési képfájlt kínál, köztük az "everything" nevű haladó opciót, amely lehetővé teszi az alap operációs rendszer telepítését egészen az Ön által választott teljes értékű asztali környezetig. A Fedora "spins" elnevezésű változatai alternatív összeállításokat kínálnak meghatározott asztali környezetekkel, mindegyik egy szerény alapszoftvercsomag-választékkal. Az Arch ezzel szemben úgy lett kialakítva, hogy egy minimális parancssoros alap operációs rendszerből épüljön fel, és ennek érdekében egyszerű szkripteket biztosít a folyamat megkönnyítésére.
A Fedora körülbelül hat hónapos ütemezett kiadási ciklussal rendelkezik, de hivatalosan támogatja az egyes verziófrissítéseket a DNF system-upgrade bővítmény segítségével. Az Arch ezzel szemben gördülő kiadású operációs rendszer.
Az Arch rendelkezik egy ports rendszerrel, míg a Fedora nem kínál ilyen lehetőséget.
Mind az Arch, mind a Fedora tapasztalt felhasználókra és fejlesztőkre irányul. Mindkét projekt határozottan ösztönzi az Ön részvételét a fejlesztésben.
A Fedora jelentős közösségi elismerést szerzett az SELinux integrációjáért, a forráskódból GCJ segítségével fordított szoftvercsomagokért (amelyek lehetővé teszik az Oracle JRE mellőzését), valamint a kiemelkedő upstream hozzájárulásáért. A Red Hat – és így közvetve a Fedora fejlesztői – a Linux kernel forráskódjához a legnagyobb arányban járulnak hozzá, összehasonlítva bármely más projekttel.
Az Arch Linux biztosítja azt, amit széles körben a legalaposabb és legátfogóbb disztribúciós wikinek tartanak. A Fedora wikije a "wiki" szó eredeti értelmében működik: Gyors információcserét szolgál fejlesztők, tesztelők és felhasználók között. Nem célja, hogy végfelhasználói tudásbázisként szolgáljon, mint ahogy azt az Arch teszi. A Fedora wikije inkább egy hibakövető rendszerre vagy vállalati wikire hasonlít.
Slackware
A
Slackware
BSD-stílusú init szkripteket használ, míg az Arch a
systemd
init rendszert alkalmazza.
Az Arch egy
pacman
nevű szoftvercsomag-kezelő rendszert biztosít, amely (ellentétben a Slackware szabványos eszközeivel) automatikus szoftvercsomagfüggőség-kezelést kínál, és lehetővé teszi az operációsrendszer-frissítések automatizálását. A Slackware felhasználók jellemzően előnyben részesítik a kézi szoftvercsomagfüggőség-kezelést, hivatkozva arra a fokozott operációsrendszer-irányítási lehetőségre, amelyet ez biztosít számukra, valamint a Slackware kiválóan előkészített függvénykönyvtárkészletére és szoftvercsomagfüggőség-készletére.
Az Arch gördülő kiadású rendszer. A Slackware ezzel szemben konzervatívabb kiadási ciklust követ, előnyben részesítve a bevált, stabil szoftvercsomagokat. Az Arch ebből a szempontból
élvonalbeli
megközelítést képvisel.
Az Arch Linux több ezer bináris szoftvercsomagot kínál a hivatalos szoftvercsomag-tárolóiban, míg a Slackware hivatalos szoftvercsomag-tárolói visszafogottabb kínálattal rendelkeznek.
Az Arch kínálja az
Arch build system
nevű rendszert, amely valódi ports-szerű megoldás, valamint az
AUR
szoftvercsomag-tárolót, egy rendkívül nagy gyűjteményt, amelyet felhasználók által beküldött PKGBUILD fájlok alkotnak. A Slackware egy hasonló, bár karcsúbb rendszert biztosít a
slackbuilds.org
oldalon, amely egy félig hivatalos Slackbuild-gyűjtemény – ezek az Arch
PKGBUILD
fájljaihoz hasonlóak. A Slackware felhasználók általában otthonosan mozognak az Arch legtöbb jellemzőjében.
Kezdőbarát
A néha "kezdődisztribúcióknak" is nevezett kezdőbarát disztribúciók sok hasonlóságot mutatnak, bár az Arch meglehetősen eltér tőlük. Ha egy kisebb alapról építkezve szeretne többet megtudni a GNU/Linuxról, akkor az Arch jobb választás lehet,  mivel az Arch telepítése kevés szoftvercsomagot telepít a többi disztribúcióhoz képest. A disztribúciók közötti konkrét különbségeket az alábbiakban ismertetjük.
Ubuntu
Az
Ubuntu
egy népszerű, Debian-alapú disztribúció, amelyet kereskedelmi szponzorként a Canonical Ltd. támogat, míg az Arch egy önállóan fejlesztett operációs rendszer, amelyet az alapoktól kezdve építettek fel.
A két projekt céljai jelentősen eltérnek, és különböző felhasználói körnek szólnak. Az Arch azoknak készült, akik előnyben részesítik az "csináld magad" megközelítést, míg az Ubuntu előre beállított operációs rendszert kínál. Az Arch már az alaptelepítéstől kezdve egyszerűbb kialakítást nyújt, és Önre bízza, hogy saját igényei szerint szabja testre az operációs rendszert. Sok Arch felhasználó korábban Ubuntut használt, majd idővel áttért az Arch rendszerre.
Az Arch fejlesztése nem részesít előnyben egyetlen konkrét felhasználói felületet sem azon túl, amit a közössége támogat. Ezzel szemben a Canonical kereskedelmi jellege néhány vitatott döntéshez vezetett, például hirdetések megjelenítéséhez a Unity
Dash
menüjében, a
Snap
technológia fejlesztéséhez, népszerűsítéséhez és integrálásához, valamint a zárt forráskódú
Snap Store
használatához és felhasználói adatok gyűjtéséhez. Az Arch egy független, közösségi alapon működő projekt, amelynek nincs kereskedelmi célja.
Az Ubuntu hat havonta jelenik meg különálló kiadások formájában, míg az Arch egy folyamatosan frissülő operációs rendszer.
Az Arch egy port-szerű szoftvercsomag-építési rendszert kínál, valamint az
Arch User Repository
szoftvercsomag-tárolót is kínálja, ahol a felhasználók megoszthatják a
pacman
szoftvercsomag-kezelőhöz készült forráskód-alapú szoftvercsomagokat. Az Ubuntu a bonyolultabb
apt
és
Snap
rendszert használja, és lehetőséget biztosít bináris szoftvercsomagok újraelosztására a
Personal Package Archives
segítségével.
A két közösség bizonyos szempontból szintén eltér egymástól. Az Arch közössége jóval kisebb, és tagjait erősen ösztönzik arra, hogy hozzájáruljanak a disztribúció fejlesztéséhez. Ezzel szemben az Ubuntu közössége viszonylag nagy, így sokkal nagyobb arányban tudja befogadni azokat a felhasználókat is, akik nem vesznek aktívan részt a fejlesztésben, szoftvercsomagok becsomagolásában vagy a szoftvercsomag-tárolók karbantartásában.
Linux Mint
A
Linux Mint
eredetileg egy
Ubuntu
alapú változatként született, majd később hozzá lett adva az LMDE (Linux Mint Debian Edition), amely viszont
Debian
alapokra épül. Ezzel szemben az Arch egy független disztribúció, amely saját, a
szoftvercsomagjait felépítő rendszerére
és
szoftvercsomag-tárolóira
támaszkodik.
A Mint számos grafikus eszközt tartalmaz az operációs rendszer karbantartásának a megkönnyítése érdekében, ezeket
MintTools
néven lehet ismerni. Az Arch ezzel szemben csak egyszerű parancssorban működő szoftvereszközöket, például a
pacman
szoftvereszközt biztosít, és az operációs rendszer kezelését teljes mértékben Önre, tehát a felhasználóra bízza rá.
A Mint új verziói hat havonta jelennek meg, körülbelül egy hónappal az Ubuntu után. Minden kiadás a legfrissebb Ubuntu LTS kiadásra épül, és öt évig kap támogatást. A Linux Mint Debian Edition (LMDE) a Debian Stable verziójára épül, és kizárólag a Mint szoftvercsomagokhoz, valamint biztonsági frissítésekhez kap frissítéseket. Az Arch ezzel szemben teljes mértékben folyamatosan frissülő disztribúció.
openSUSE
Az
openSUSE
az eredeti SUSE Linux operációs rendszerből született, és a SUSE támogatja (ők készítik a SUSE Enterprise Linuxot). A SUSE Enterprise Linux Desktop (SLED) az openSUSE Tumbleweed rendszerre épül, és közös kódbázist használ az openSUSE Leap rendszerrel.
Az openSUSE a Zypp szoftvercsomag-kezelőt használja (parancssorban
zypper
néven), az RPM szoftvercsomag-formátumot használ, valamint a jól ismert YaST2 grafikus beállítószoftvert használja. Az Arch a
pacman
segítségével kezeli a kiterjesztésű
.tar.zst
szoftvercsomagokat, és nem kínál grafikus beállítószoftvereket.
Az openSUSE két különböző változatot kínál:
A Leap az openSUSE hosszú távú támogatást nyújtó változata, amely különálló kiadásokkal rendelkezik.
A Tumbleweed az openSUSE gördülő kiadású változata.
Ezzel szemben az Arch kizárólag gördülő kiadású modellt alkalmaz, és nem kínál különálló kiadási verziókat.
A teljes asztali környezet helyett az Arch egy minimális alap operációs rendszer telepítését nyújtja. Az openSUSE ezért megfelelőbb lehet azon felhasználók számára, akik grafikus felületre épülő környezetet, automatikus beállítást vagy azonnal elérhető funkciókat szeretnének, miközben továbbra is megmarad a testre szabhatóság, amely minden disztribúcióban elérhető.
Mandriva/Mageia
A Mandriva Linux (korábban Mandrake Linux) 1998-ban jött létre azzal a céllal, hogy a GNU/Linux rendszert mindenki számára könnyen használhatóvá tegye.
A Mandriva RPM-alapú, és az
urpmi
szoftvercsomag-kezelőt használja.
A Mageia egy Mandriva-alapú fejlesztői elágazás, amelyet korábbi Mandriva alkalmazottak hoztak létre, és amely szembemegy az eredeti disztribúció kereskedelmi irányvonalával. Nonprofit, közösségi alapon működő projekt.
Az Arch egyszerűbb megközelítést alkalmaz, mint a Mandriva vagy a Mageia: Szöveg-alapú, több manuális úton történő beállítást igényel, és elsősorban középhaladó vagy haladó felhasználók számára van kitalálva.
BSD-alapú operációs rendszerek
A BSD-alapú operációs rendszerek közös eredetűek, és közvetlenül a Kaliforniai Egyetem (UC Berkeley) munkájából származnak, amelynek célja egy szabadon terjeszthető, ingyenes UNIX operációs rendszer létrehozása volt. Ezek nem GNU/Linux disztribúciók, hanem UNIX-szerű operációs rendszerek, amelyek az eredeti AT&T UNIX kódból származnak.
Az Arch és a BSD-alapú operációs rendszerek közös jellemzője a szorosan integrált alap-operációsrendszer és a ports rendszer koncepciója. Azonban a GNU/Linux disztribúciókkal, például az Arch operációs rendszerrel ellentétben a BSD-alapú operációs rendszerekben a kernel és a felhasználói programok (mint például a parancsértelmező és az alapvető segédprogramok, mint az
ls
,
cp
,
cat
és
ps
) egyetlen forráskódtárolóban, együtt kerülnek fejlesztésre.
A
BSD licenc
megengedő jellegű, ellentétben a
GPL
licencel, amely előírja, hogy a származtatott műveket ugyanazon licenc alatt kell kiadni. Az Arch GPL licenc alatt kerül kiadásra.
Ha többet szeretne megtudni a BSD változatokról, akkor tekintse meg a
BSD-alapú operációs rendszerek összehasonlítását
a Wikipédián.
További olvasnivaló a témában
DistroWatch
- Linux disztribúciók hírei és értékelései