General recommendations (Magyar)

Fordítás állapota:
Ez az oldal az angol
General recommendations
című oldal magyar nyelvre lefordított változata. Utolsó fordítás dátuma: 2026.02.19. Amennyiben a lefordítás időpontja óta az angol nyelvű oldalon történtek újabb
módosítások
, akkor Ön segíthet hozzászinkronizálni az angolhoz ezt a magyar nyelvű fordítást.
További oldalak az adott témakörben
Frequently asked questions (Magyar)
Installation guide (Magyar)
List of applications (Magyar)
Ez a dokumentum egy jegyzetekkel ellátott indexet tartalmaz népszerű cikkekről és fontos információkról, amelyek célja az Arch Linux operációs rendszer fejlesztése és funkcióinak bővítése. Feltételezzük, hogy Ön már elolvasta és követte a
Telepítési útmutatót
, így rendelkezik egy alapvető Arch Linux telepítéssel. Az oldal további szakaszainak és a wiki többi cikkének megértéséhez
elengedhetetlen
, hogy Ön elolvassa és megértse a
#Rendszeradminisztráció
és a
#Szoftvercsomag-kezelés
című részekben ismertetett fogalmakat.
Rendszeradminisztráció
Ez a szakasz az adminisztratív feladatokkal és a rendszerkezeléssel foglalkozik. További információért tekintse meg a
Core utilities
című cikket és a
:Category:System administration
című kategóriát.
Felhasználók és csoportok
Egy új telepítés után csak a
rendszergazdai
fiók, közismertebb nevén a "root" áll rendelkezésére. Hosszabb ideig root felhasználóként bejelentkezni, különösen ha ezt az
SSH
kapcsolaton keresztül egy szerveren is elérhetővé teszi,
nem biztonságos
. Ehelyett létre kell hoznia és használnia kell egy nem privilegizált felhasználói fiókokat a legtöbb feladat számára, és a root fiókot kizárólag rendszeradminisztrációs célokra szabad használni. További részletekért tekintse meg a
Users and groups#Felhasználókezelés
leírást.
A felhasználók és csoportok a
hozzáférés-szabályozás
mechanizmusát jelentik. A rendszergazdák finomhangolhatják a csoporttagságot és a tulajdonjogokat annak érdekében, hogy engedélyezzék vagy megtagadják a felhasználók és szolgáltatások hozzáférését az operációs rendszer erőforrásaihoz. A részletekért és az esetleges biztonsági kockázatokért olvassa el a
Users and groups
című cikket.
Biztonság
Az operációs rendszer megerősítésével kapcsolatos ajánlásokért és legjobb gyakorlatokért olvassa el a
Security
című cikket.
Azon alkalmazások listájáért, amelyek lehetővé teszik parancsok futtatását vagy interaktív parancsértelmező elindítását egy másik felhasználóként (például root felhasználóként), tekintse meg a
List of applications/Security#Jogosultsági szint megemelése
című leírást. A grafikus megfelelőkhöz (és azok elkerüléséhez) tekintse meg a
Jogosultsági szint megemelése grafikus alkalmazások számára
című cikket.
Tipp
A jogosultsági szintnek a finomabb megemelését a
polkit
biztosítja, amely további beállításokat igényel a grafikus környezetekhez.
Szolgáltatásmenedzsment
Az Arch Linux a
systemd
nevű
inicializáló
folyamatot használja, amely egy operációsrendszer-kezelő és szolgáltatáskezelő a Linux számára. Az Arch Linux telepítésének karbantartásához érdemes elsajátítania ennek az alapjait.
A
systemd
rendszerrel való interakció a
systemctl
parancson keresztül történik. További információért tekintse meg a
systemd#Alapvető systemctl használat
című leírást.
Egy naplózási rendszer is rendelkezésre áll, amelyhez használható a
journalctl
parancs. További információért tekintse meg a
journal
című leírást.
Rendszerkarbantartás
Az Arch egy gördülő kiadású operációs rendszer, amelyben a szoftvercsomagok gyors ütemben frissülnek, ezért a felhasználóknak időt kell szánniuk az operációs rendszer
karbantartására
.
Szoftvercsomag-kezelés
Ez a szakasz hasznos információkat tartalmaz a szoftvercsomagok kezelésével kapcsolatban. További részletekért tekintse meg a
Frequently asked questions#Szoftvercsomag-kezelés
című leírást, valamint a
:Category:Package management
kategóriát.
Megjegyzés
Elengedhetetlen, hogy naprakészen kövesse az Arch Linux operációs rendszerben bekövetkező változásokat, amelyek kézi beavatkozást igényelnek az operációs rendszer frissítése
előtt
. Iratkozzon fel az
arch-bejelentés levelezőlistára
vagy a
legfrissebb hírek RSS-csatornájára
. Alternatív megoldásként minden frissítés előtt tekintse meg az
Arch hírek
kezdőlapját.
pacman
A
pacman
(
pac
kage
man
ager) az Arch Linux szoftvercsomag-kezelője. Erősen ajánlott, hogy ismerkedjen meg vele, mielőtt bármilyen más cikket elolvasna.
A gyorsítótárazott szoftvercsomagok hosszú távú kezeléséhez tekintse meg a pacman
pacman#Szoftvercsomag-gyorsítótár kitakarítása
című leírását.
Tekintse meg a pacman
pacman/Tips and tricks
című szakaszát, ahol javaslatokat talál arra vonatkozóan, hogy miként teheti hatékonyabbá a
pacman
használatát és általában a csomagkezelést.
Szoftvercsomag-tárolók
Az egyes hivatalosan karbantartott szoftvercsomag-tárolók céljáról részletes információt az
Hivatalos szoftvercsomag-tárolók
című cikkben talál.
Ha 32 bites alkalmazásokat kíván használni, akkor Önnek engedélyeznie kell a
multilib
szoftvercsomag-tárolót.
A
Nem hivatalos, felhasználók szoftvercsomag-tárolói
című cikk számos más, nem támogatott szoftvercsomag-tárolót sorol fel.
Önnek érdemes megfontolnia a
pkgstats
szolgáltatás telepítését.
Tükörszerverek
Látogassa meg a
Tükörszerverek
című cikket, ahol lépésről lépésre be van mutatva, hogy miként használhatja ki a hivatalos szoftvercsomag-tárolók leggyorsabb és legfrissebb letükrözéseit. Ahogy a cikk is kifejti, különösen hasznos tanács rendszeresen ellenőrizni a
Mirror Status
oldalt, amely felsorolja a legutóbb szinkronizált tükörszervereket. Ez a folyamat automatizálható a
Reflector
segítségével.
Arch Build rendszer
A
ports
rendszer eredetileg a BSD disztribúciókban használt megoldás, amely olyan build szkriptekből áll, amelyek egy helyi fájlrendszerben elhelyezett könyvtárstruktúrában találhatóak meg. Egyszerűen fogalmazva: Minden
port
egy szkriptet tartalmaz egy olyan könyvtárban, amely intuitív módon a telepíthető külső alkalmazás nevét viseli.
Az
Arch build rendszer (Arch Build System)
ugyanazt a funkcionalitást kínálja azáltal, hogy
PKGBUILD
nevű build szkripteket biztosít, amelyek egy adott szoftverhez kapcsolódó információkkal vannak feltöltve: Integritási hash értékek, projekt URL, verzió, licenc és build utasítások. Ezeket a PKGBUILD fájlokat a
makepkg
szoftver dolgozza fel, amely ténylegesen létrehozza azokat a szoftvercsomagokat, amelyek a
pacman
szoftvercsomag-kezelővel tisztán kezelhetőek.
A szoftvercsomag-tárolókban található összes szoftvercsomag, valamint az AUR szoftvercsomag-tárolóban elérhető szoftvercsomagok is forráskódból újrafordíthatóak a
makepkg
segítségével.
Arch User Repository
Míg az Arch Build System lehetővé teszi a hivatalos szoftvercsomag-tárolókban elérhető szoftverek forráskódból történő lefordítását, addig az
Arch User Repository
(AUR) a felhasználók által beküldött szoftvercsomagok megfelelője. Ez egy nem támogatott szoftvercsomag-tároló, amely build szkripteket tartalmaz, és elérhető
webes felületen
vagy az
Aurweb RPC interfészen
keresztül.
Rendszerindítás
Ez a szakasz a rendszerindítási (bootolás) folyamattal kapcsolatos információkat tartalmaz. Az Arch rendszerindítási folyamatának áttekintése az
Arch rendszerindítási folyamata
című cikkben található meg. További információért tekintse meg a
:Category:Boot process
kategóriát.
Hardver automatikus felismerése
Alapértelmezés szerint a hardvert a rendszerindítás során az
udev
automatikusan felismeri. A rendszerindítási idő potenciálisan csökkenthető, amennyiben letiltjuk a modulok automatikus betöltését, és kézzel adjuk meg a szükséges modulokat – ennek részleteit a
Kernelmodul
című cikk ismerteti. Emellett az
Xorg
rendszer is képes az
udev
segítségével automatikusan felismerni a szükséges illesztőprogramokat, de a felhasználók manuálisan is konfigurálhatják az X szervert, ha úgy kívánják.
Mikrokód
A processzorok működésében előfordulhatnak
hibák
, amelyeket az operációs rendszer kernelje az indításkor végrehajtott
mikrokódfrissítéssel
képes kijavítani. A részletekért tekintse meg a
Mikrokód
című leírást.
Operációs rendszer elindulásával kapcsolatos üzenetek megtartása
Amint megjelenik a felszólítás a bejelentkezésre, az operációs rendszer törli az operációs rendszer elindításával kapcsolatos üzeneteket, így a felhasználók nem tudnak információt szerezni belőlük.
Tiltsa le az elindulási üzenetek törlődését
, hogy megszüntesse ezt a korlátozást.
Num Lock aktiválása
A
Num Lock
egy kapcsolófunkcióval rendelkező billentyűgomb, amely a legtöbb billentyűzeten megtalálható. A gépindításkor történő Num Lock számbillentyű-hozzárendelésének aktiválásához tekintse meg a
Num Lock aktiválása indításkor
című útmutatót.
Grafikus felhasználói felület
Ez a szakasz útmutatást nyújt azoknak a felhasználóknak, akik grafikus felhasználói felülettel rendelkező alkalmazásokat szeretnének futtatni az operációs rendszerükön. További forrásokért tekintse meg a
:Category:Graphical user interfaces
kategóriát.
Megjelenítési kiszolgáló (Display server)
This article or section is a candidate for merging with
Arch boot process#Display manager
.
Notes:
No one installs a bare display server without something to run on it, the explanation of what's what is nice to have but this page is not the best fit for it. (Discuss in
Talk:General recommendations (Magyar)
)
Az
Xorg
a nyilvános, nyílt forráskódú megvalósítása az
X Window rendszernek
(közismert nevén X11 vagy X). Elengedhetetlen a grafikus felhasználói felülettel (GUI) rendelkező alkalmazások futtatásához.
A
Wayland
egy újabb, alternatív megjelenítésikiszolgáló-protokoll, és több
kompozitort
is választhat hozzá. Előnyei az Xorg kiszolgálóval szemben a továbbfejlesztett biztonsági funkciók, a modern grafikai feladatok hatékonyabb kezelése, valamint az aktív fejlesztés, miközben az
Xwayland
révén megőrzi a kompatibilitást.
Kijelző illesztőprogramok
Az alapértelmezett
modesetting
kijelző illesztőprogram működik a legtöbb videokártyával, azonban a teljesítmény javítható, és további funkciók is kihasználhatóak az
AMD
,
Intel
vagy
NVIDIA
termékekhez
megfelelő illesztőprogram
telepítésével.
Asztali környezetek (Desktop environments)
Bár a megjelenítő kiszolgáló (display server) biztosítja a grafikus környezet felépítéséhez szükséges alapvető keretrendszert, további összetevők is szükségesek lehetnek a teljes felhasználói élményhez. Az olyan
asztali környezetek
, mint a
KDE
,
GNOME
,
COSMIC
,
Xfce
,
Cinnamon
,
LXDE
, számos jól integrált alkalmazást tartalmaznak, például ablakkezelőt vagy kompozitort, panelt/tálcát, fájlkezelőt, terminálemulátort, szövegszerkesztőt, ikonokat és egyéb segédszoftvereket. A kevesebb tapasztalattal rendelkező felhasználók számára előnyös lehet egy asztali környezet telepítése annak érdekében, hogy ismerősebb környezetet kapjanak. További forrásokért tekintse meg a
:Category:Desktop environments
kategóriát.
Ablakkezelők vagy kompozitorok
Egy teljes értékű asztali környezet átfogó és egységes grafikus felhasználói felületet biztosít, azonban általában jelentős mennyiségű rendszererőforrást igényel. Azok a felhasználók, akik a teljesítmény maximalizálására törekednek, vagy egyszerűsíteni kívánják a környezetüket, dönthetnek úgy, hogy csak egy
ablakkezelőt
vagy
kompozitort
telepítenek, és egyenként választják ki a kívánt extrákat. Az
Xorg
használatával a legtöbb asztali környezet lehetővé teszi alternatív ablakkezelő használatát is. A
dinamikus
,
egymásra helyező (stacking)
, és
csempéző (tiling)
ablakkezelők abban különböznek egymástól, hogyan azok kezelik az ablakok elhelyezését.
Kijelzőkezelő (Display manager)
A legtöbb asztali környezet tartalmaz egy
kijelzőkezelőt (Display manager)
, amely automatikusan elindítja a grafikus felületet és kezeli a felhasználói bejelentkezéseket. Azok a felhasználók, akik nem rendelkeznek asztali környezettel, külön is telepíthetnek egyet. Alternatív megoldásként az
X belépéskor is elindítható
, egyszerű alternatívaként a kijelzőkezelő helyett.
Felhasználói könyvtárak
A jól ismert felhasználói könyvtárak, mint például a Letöltések vagy a Zene, az
xdg-user-dirs-update.service
nevű felhasználói szolgáltatás által kerülnek létrehozásra, amelyet az
xdg-user-dirs
szoftvercsomag biztosít, és telepítéskor alapértelmezetten engedélyezve van. Ha az Ön asztali környezete vagy ablakkezelője nem tartalmazza ezt a szoftvercsomagot, akkor
telepítheti
azt, és az
xdg-user-dirs-update
parancsot kézzel is futtathatja az
XDG user directories#Alapértelmezett könyvtárak létrehozása
útmutató szerint.
Energiakezelés
Ez a szakasz hasznos lehet laptopot használó tulajdonosok vagy olyan felhasználók számára, akik energiakezelési vezérlőket keresnek. További információért tekintse meg a
:Category:Power management
kategóriát.
Tekintse meg az
Energiakezelés
című részt az általános áttekintés érdekében.
ACPI események
A felhasználók beállíthatják, hogy miként reagáljon az operációs rendszer az ACPI-eseményekre, például a bekapcsológomb megnyomására vagy a laptop fedelének lecsukására. Az ajánlott módszerhez, amely a
systemd
használatát alkalmazza, tekintse meg a
Power management#ACPI események
című leírást. A régi módszer elolvasása érdekében tekintse meg az
acpid
leírást.
Processzorfrekvencia skálázása
A modern processzorok csökkenthetik a működésük frekvenciáját és a saját villamos feszültségüket a hőmennyiség csökkentése és az villamos energiafogyasztás csökkentése érdekében. A kevesebb hő csendesebb számítógépes rendszert eredményez és bizonyítottan meghosszabbítja a hardver élettartamát. Részletekért tekintse meg a
CPU frekvenciaskálázása
leírást.
Laptopok
A hordozható számítógépekkel kapcsolatos cikkekért, valamint a modellspecifikus telepítési útmutatókért tekintse meg a
:Category:Laptops
című kategóriát. A laptopokkal kapcsolatos cikkekért, és az ajánlások általános áttekintéséért, kérjük, tekintse meg a
Laptop
című cikket.
Felfüggesztés és hibernálás
Tekintse meg a
Power management/Suspend and hibernate
című főcikket.
Multimédia
A
Category:Multimedia
kategória további forrásokat tartalmaz.
Hangrendszer
Az
ALSA
egy
hangrendszer
a kernelben, aminek működnie kellene (csak
fel kell oldani a némítását
). Az olyan
hangszerverek
, mint a
PipeWire
és a
PulseAudio
, további funkciókat kínálhatnak, és összetettebb hangbeállítást is támogatnak.
A speciális hangkövetelményeket tekintse meg a
Professional audio
leírásban.
Hálózat
Ez a szakasz a kisebb hálózati eljárásokra korlátozódik. A teljes beállítást elősegítő útmutatóért tekintse meg a
Network configuration
leírást, a kapcsolódó cikkekért pedig a
:Category:Networking
kategóriát nézze át.
DNS biztonság
A webes böngészés, online fizetés,
SSH
szolgáltatásokhoz való csatlakozás és hasonló feladatok biztonságának növelése érdekében javasolt
DNSSEC
-képes
DNS feloldó
használata, amely képes ellenőrizni az aláírt
DNS
rekordokat, valamint javasolt a titkosított protokoll alkalmazása, mint például a
DNS over TLS
,
DNS over HTTPS
vagy
DNSCrypt
. További részletekért tekintse meg a
Tartománynév-feloldás
témakört.
Tűzfal felállítása
A tűzfal további védelmi réteget biztosíthat a Linux hálózati verem fölött. Bár az alapértelmezett Arch kernel képes használni a
Netfilter
iptables
és
nftables
szoftvereit, egyik sincs alapértelmezetten engedélyezve. Erősen ajánlott valamilyen tűzfal beállítása. Az elérhető útmutatókért tekintse meg a
:Category:Firewalls
kategóriát.
Hálózati megosztások
A fájlok hálózaton belüli számítógépek közötti megosztásához kövesse az
NFS
vagy az
SSHFS
témakört.
Használja a
Samba
szolgáltatást, hogy csatlakozzon egy Windows hálózathoz. A számítógép Active Directory alapú hitelesítésének beállításához olvassa el az
Active Directory integráció
témakört.
Továbbá, tekintse meg a
Category:Network sharing
kategóriát.
Beviteli eszközök
Ez a szakasz népszerű beállítástippeket tartalmaz a beviteli eszközök számára. További információért tekintse meg a
:Category:Input devices
kategóriát.
Billentyűzetkiosztások
A nem angol vagy nem szabványos billentyűzetek alapértelmezés szerint előfordulhat, hogy nem működnek az elvárásoknak megfelelően. A billentyűzetkiosztás beállításához szükséges lépések eltérnek a virtuális konzol és az
Xorg
esetében. Ezek a
Billentyűzet beállítása konzolban
és a
Billentyűzet beállítása Xorg alatt
című részekben találhatóak meg.
Egérgombok
A fejlett vagy szokatlan egerekkel rendelkező felhasználók tapasztalhatják, hogy nem minden egérgomb kerül felismerésre alapértelmezés szerint, vagy esetleg más műveleteket szeretnének hozzárendelni a kiegészítő gombokhoz. Az erre vonatkozó útmutatás a
Egérgombok
című részben található meg.
Laptopérintőpadok
Számos laptop
Synaptics
vagy
ALPS
típusú "érintőpad" mutatóeszközt használ. Ezekhez, valamint több más érintőpad modellhez használhatja a Synaptics bemeneti illesztőprogramot vagy a libinputot. A telepítési és beállítási részleteket a
Touchpad Synaptics
és
libinput
című leírások tartalmazzák.
TrackPoint eszközök
Tekintse meg a
TrackPoint
című cikket, hogy beállíthassa TrackPoint eszközét.
Optimalizálás
Ennek a szakasznak a célja, hogy összefoglalja azokat a finomhangolásokat, eszközöket és elérhető lehetőségeket, amelyek hasznosak a rendszer és az alkalmazások teljesítményének javításához.
Teljesítménymérés
A
teljesítménymérés
(benchmarking) olyan tevékenység, amely során a lemérik teljesítményt, majd az eredményeket összehasonlítják egy másik rendszer eredményeivel vagy egy széles körben elfogadott szabvánnyal, egységes eljárás keretében.
Teljesítmény javítása
Az
Teljesítmény javítása
című cikk információkat gyűjt össze, és alapvető áttekintést nyújt az Arch Linux teljesítményének növeléséről.
Szilárdtestalapú adathordozók
A
Szilárdtestalapú adathordozók
című cikk számos szempontot tárgyal a szilárdtestalapú adathordozókkal kapcsolatban, beleértve azok élettartamának maximalizálását célzó beállításokat is, például a
TRIM
használatát.
Rendszerszolgáltatások
Ez a szakasz a
szolgáltatásokra
vonatkozik.
Fájltartalom indexelése és keresése
A legtöbb disztribúcióban elérhető a
locate
parancs, amellyel gyorsan lehet fájlokat keresni. Az Arch Linux több alternatívát is kínál, részletekért tekintse meg a
locate
leírását.
Az
asztali keresőmotorok
hasonló szolgáltatást nyújtanak, miközben jobban integrálódnak az
asztali környezetekbe
.
Helyi levélkézbesítés
Az alapértelmezett beállítás nem biztosít lehetőséget a levelek szinkronizálására. A levelek kézbesítésére szolgáló ügynökök listája megtalálható a
Levélszerver
című cikkben.
Nyomtatás
A
CUPS
egy szabványokon alapuló, nyílt forráskódú nyomtatási rendszer, amelyet az OpenPrinting fejlesztett Linuxhoz. Nyomtatóspecifikus cikkekért tekintse meg a
:Category:Printers
kategóriát.
Megjelenés
Ez a szakasz gyakran keresett "látványos" finomhangolásokat tartalmaz az esztétikailag kellemes Arch élmény érdekében. További információért tekintse meg a
:Category:Eye candy
kategóriát.
Betűtípusok
Önnek érdemes lehet telepítenie egy TrueType betűkészletet, mivel az alap Arch operációs rendszerben csak nem méretezhető bitmap betűtípusok találhatóak meg. Számos általános célú
betűcsalád létezik
, amelyek nagy
Unicode
lefedettséget biztosítanak, sőt,
metrikailag kompatibilisek
más operációs rendszerek betűtípusaival is.
A témával kapcsolatban rengeteg információ található a
Betűtípusok
és a
Betűtípus beállítása
című cikkekben.
Amennyiben jelentős időt tölt a virtuális konzolon való munkával (azaz X szerveren kívül), akkor érdemes lehet megváltoztatnia a konzol betűtípusát az olvashatóság javítása érdekében. Részletekért tekintse meg a
Linux console#Betűtípusok
leírást.
GTK és Qt témák
A Linux operációs rendszerek grafikus felületű alkalmazásainak jelentős része a
GTK
vagy a
Qt
eszközkészleteken alapul. Tekintse meg az ezekről szóló cikkeket, valamint a
Egységes megjelenés Qt és GTK alkalmazásokhoz
című írást, hogy ötleteket kapjon a telepített szoftverek megjelenésének javításához és személyes ízléséhez való igazításához.
Parancssoros fejlesztések
Ez a szakasz olyan kisebb módosításokra vonatkozik, amelyek javítják a parancssorban futó szoftverek gyakorlati használhatóságát. További információért tekintse meg a
:Category:Command-line shells
kategóriát.
Tabulátor-kiegészítés fejlesztései
Ajánlott, hogy azonnal megfelelően állítsa be a kibővített
tabulátoros kiegészítést
, az Ön által választott
shell
cikkében leírtak szerint.
Álnevek (Aliaszok)
Egy parancs vagy parancscsoport álnév mögé bújtatása (aliaszolása) időt takarít meg a parancssor használata során. Ez különösen hasznos ismétlődő feladatok esetén, amelyek végrehajtásakor a paramétereket nem szükséges jelentősen módosítani. Gyakori, időtakarékos álnevek találhatóak a
Bash#Álnevek (Aliaszok)
leírásban, amelyek könnyen átültethetőek
zsh
környezetbe is.
Alternatív parancssorok
A
Bash
az alapértelmezetten telepített parancssor egy Arch operációs rendszerben. Az live telepítőmédia azonban a
zsh
parancssort használja a
grml-zsh-config
kiegészítő szoftvercsomaggal. További alternatívákért lásd a
Command-line shell#Parancssorok listája
szakaszt.
Bash bővítményei
A különféle Bash beállítások, előzménykeresés és
Readline
makrók listája elérhető a
Bash#Tippek és trükkök
szakaszban.
Színezett kimenet
Ez a szakasz a
Color output in console
részben található.
Tömörített fájlok
Tömörített fájlokkal vagy archívumokkal gyakran lehet találkozni egy GNU/Linux operációs rendszeren. A
Tar
az egyik leggyakrabban használt archiváló eszköz, és az Önnek érdemes megismerkednie annak szintaxisával (például az Arch Linux szoftvercsomagok egyszerűen csak
zstd
tömörített tarball fájlok). Részletekért olvassa el a
Archiving and compression
leírást.
Konzolprompt
A konzolprompt (
PS1
) nagymértékben testre szabható. Amennyiben Ön Bash parancssort használ, akkor tekintse meg a
Bash/Prompt customization
szakaszt. Ha a Zsh parancssort használ, akkor a
Zsh#Promptok
részt nézze meg.
Emacs shell
Az Emacs ismert arról, hogy a hagyományos szövegszerkesztési feladatokon túlmutató lehetőségeket kínál. Ezek egyike a teljes értékű shell-helyettesítés. Az
Emacs#Színezett kimenet problémák
szakaszban talál megoldást a színes kimenet engedélyezésekor esetlegesen jelentkező hibás karakterek problémájára.
Egértámogatás
A parancssorban történő másolási és beillesztési műveletekhez az egér használata előnyben részesíthető a
GNU Screen
hagyományos másolási módjával szemben. A részletes útmutatásért tekintse meg a
General purpose mouse
című cikket. Vegye figyelembe, hogy ezt már megteheti a
terminálemulátorokkal
a
vágólap
segítségével.
Munkamenet kezelése
Terminálmultiplexerek, mint például a
tmux
vagy a
GNU Screen
használatával a szoftverek olyan munkamenetek alatt futtathatóak, amelyek lapokból és panelekből állnak, és tetszés szerint leválaszthatók. Így amikor Ön bezárja a terminálemulátort, leállítja az
X
-szervert, vagy kijelentkezik, a munkamenethez tartozó szoftverek tovább futnak a háttérben, amíg a terminálmultiplexer szerver aktív marad. A szoftverekkel való interakcióhoz újra csatlakozni kell a munkamenethez.