Valencià:
La Càtedra d'Arquitectura Circular de la Universitat Jaume I, amb el suport de la Vicepresidència Segona i Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica, ha realitzat la jornada «Les Agendes Urbanes a la Comunitat Valenciana», en la qual s'han presentat dues iniciatives concretes d'agenda urbana a les ciutats d'Onda i Castelló de la Plana, i la definició de l'Agenda Urbana Valenciana elaborada per la Generalitat Valenciana.


En la presentació, el director de la Càtedra Ángel M. Pitarch ha assenyalat la importància de conéixer aquests documents, que permeten definir els objectius que pretenen aconseguir cadascuna de les ciutats, així com la planificació de les accions que ha de dur a terme per a millorar la sostenibilitat i la qualitat de vida amb un horitzó temporal de 2030. Així mateix, ha destacat que així es pot intervindre en els mateixos com a ciutadans mitjançant les estratègies de participació ciutadana o tècnic a l'hora de redactar les estratègies i projectes per a la seua consecució.
A més, ha explicat que l'Agenda Urbana és una iniciativa de l'Organització de Nacions Unides que ha tingut la seua translació nacional i local, i ha apuntat que aquesta visió local es plasma en els exemples d'Onda i Castelló de la Plana i una escala intermèdia amb l'Agenda de la Generalitat Valenciana, que pot servir de guia als municipis mitjans o xicotets que no disposen de recursos suficients per a emprendre el treball d'elaboració d'una agenda pròpia.
En la jornada han participat tres persones expertes en la matèria. En primer lloc, ha intervingut Inmaculada Escrig, tècnic de l'Administració General de Medi Ambient de l'Ajuntament d'Onda, qui ha exposat l'«Elaboració i implementació del Pla d'Actuació Onda 2030: El camí cap a una ciutat més amable i sostenible». Escrig ha explicat el context en el qual es realitza el Pla Estratègic d'Onda i ha destacat com principal objectiu de l'Agenda 2030 de Nacions Unides és que ningú es quede arrere i, en aquest sentit, han elaborat un pla per a definir com volen que siga Onda en 2030.


A més, Escrig ha fet un repàs del procés d'elaboració del pla que va partir d'una iniciativa política que s'ha completat amb els diferents processos d'anàlisis i participació ciutadana, i que s'ha concretat en quatre eixos diferents: economia i prosperitat, persones, ciutats sostenibles i innovació i governança, que es divideixen en línies d'actuació alineats amb l'Agenda 2030 i l'Agenda Urbana Espanyola. Finalment, ha destacat la necessitat d'indicadors que permeten mesurar la consecució dels diferents objectius marcats.


En segon lloc, Luis Gargori Reverter, tècnic de l'Oficina de Planificació i Projecció Econòmica de l'Ajuntament de Castelló de la Plana ha explicat l'«Agenda Urbana Castelló 2030. Un pla d'acció per a afrontar la sostenibilitat del futur». Així, ha assenyalat que l'Agenda Urbana no és un marc normatiu, sinó una eina estratègica per a tindre els objectius i iniciatives preparats i poder aprofitar les diferents convocatòries d'ajudes que permeten el finançament dels projectes.


Gargori ha posat de manifest la necessitat d'involucrar a tots els agents possibles, mitjançant grups de treball, el consell social i la participació ciutadana, així com de formar als que intervindran directament com ara tècnics i polítics de l'equip municipal mitjançant l'anàlisi dels eixos estratègics, i fins i tot en el cas de Castelló amb l'anàlisi de casos pràctics i visites a altres ciutats. Després de tot el procés s'han definit 16 projectes estratègics amb les seues actuacions concretes, la qual cosa ha permés a Castelló ser un referent a nivell estatal.


Finalment, Rosa Pardo Marín, directora general de Política Territorial i Paisatge de la Generalitat Valenciana ha abordat l'«Agenda Urbana de la Comunitat Valenciana», contextualitzant l'origen de l'Agenda Urbana Valenciana com una eina perquè les administracions locals puguen implantar l'Agenda Urbana Espanyola basada en l'Agenda 2030 de Nacions Unides.


Rosa Pardo ha explicat que a la Comunitat Valenciana ja existia com a antecedent l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana que, des de 2016, és vinculant per a la Planificació Territorial i Urbanística, i que els principis de l'Agenda Urbana Valenciana han sigut l'elaboració d'una guia per a orientar als municipis en les polítiques alineades amb els ODS, la integració en els instruments estratègics i territorials vigents, la difusió d'eines i la facilitació de mecanismes d'autoavaluació.


L'Agenda Urbana Valenciana, ha sigut elaborada de manera coordinada per la Conselleria de Política Territorial i la Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica, i han intervingut diferents secretaries autonòmiques i direccions generals amb un procés de participació basat en entrevistes, enquestes, tallers temàtics i jornades participatives. Tot això ha permés definir les diferents temàtiques i indicadors plantejats.


Finalment, Pardo ha destacat d'aquesta Agenda Urbana la capacitat d'adaptació a les necessitats de cadascun dels municipis que pretenga implantar-la, permetent una major agilitat i adaptació a la realitat canviant que la de la planificació tradicional. Així mateix, ha assenyalat que l'Agenda Urbana Valenciana ofereix un nou catàleg de solucions i exemples d'altres ciutats, i un sistema d'indicadors amb informació de portals oficials fàcil d'obtindre.


En el debat posterior, s'ha tractat la dificultat d'aplicació que pot tindre en els municipis amb menys recursos. Així mateix s'ha presentat la disjuntiva entre l'ús d'indicadors basats en informació difícil d'obtindre però que reflecteixen molt bé la situació actual, i altres que proporcionen menys informació, però la recopilació de la qual és més fàcil.


La jornada ha posat de manifest l'interés per definir una planificació estratègica de la ciutats i entorns urbans que permeta el màxim aprofitament dels recursos i fonts de finançament de forma alineada amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible.

Español:
La Cátedra de Arquitectura Circular de la Universitat Jaume I, con el apoyo de la Vicepresidencia Segunda y Conselleria de Vivienda y Arquitectura Bioclimática, ha realizado la jornada «Las Agendas Urbanas en la Comunidad Valenciana», en la que se han presentado dos iniciativas concretas de agenda urbana en las ciudades de Onda y Castelló de la Plana, y la definición de la Agenda Urbana Valenciana elaborada por la Generalitat Valenciana.
En la presentación, el director de la Cátedra Ángel M. Pitarch ha señalado la importancia de conocer estos documentos, que permiten definir los objetivos que pretenden alcanzar cada una de las ciudades, así como la planificación de las acciones que debe llevar a cabo para mejorar la sostenibilidad y la calidad de vida con un horizonte temporal de 2030. Así mismo, ha destacado que así se puede intervenir en los mismos como ciudadanos mediante las estrategias de participación ciudadana o técnico a la hora de redactar las estrategias y proyectos para su consecución.
Además, ha explicado que la Agenda Urbana es una iniciativa de la Organización de Naciones Unidas que ha tenido su traslación nacional y local, y ha apuntado que esta visión local se plasma en los ejemplos de Onda y Castelló de la Plana y una escala intermedia con la Agenda de la Generalitat Valenciana, que puede servir de guía a los municipios medianos o pequeños que no disponen de recursos suficientes para emprender el trabajo de elaboración de una agenda propia.
En la jornada han participado tres personas expertas en la materia. En primer lugar, ha intervenido Inmaculada Escrig, técnico de la Administración General de Medio Ambiente del Ayuntamiento de Onda, quien ha expuesto la «Elaboración e implementación del Plan de Actuación Onda 2030: El camino hacia una ciudad más amable y sostenible». Escrig ha explicado el contexto en el que se realiza el Plan Estratégico de Onda y ha destacado cómo principal objetivo de la Agenda 2030 de Naciones Unidas es que nadie se quede atrás y, en este sentido, han elaborado un plan para definir cómo quieren que sea Onda en 2030.
Además, Escrig ha hecho un repaso del proceso de elaboración del plan que partió de una iniciativa política que se ha completado con los diferentes procesos de análisis y participación ciudadana, y que se ha concretado en cuatro ejes diferentes: economía y prosperidad, personas, ciudades sostenibles e innovación y gobernanza, que se dividen en líneas de actuación alineados con la Agenda 2030 y la Agenda Urbana Española. Finalmente, ha destacado la necesidad de indicadores que permitan medir la consecución de los diferentes objetivos marcados.
En segundo lugar, Luis Gargori Reverter, técnico de la Oficina de Planificación y Proyección Económica del Ayuntamiento de Castelló de la Plana ha explicado la «Agenda Urbana Castelló 2030. Un plan de acción para afrontar la sostenibilidad del futuro». Así, ha señalado que la Agenda Urbana no es un marco normativo, sino una herramienta estratégica para tener los objetivos e iniciativas preparados y poder aprovechar las diferentes convocatorias de ayudas que permiten la financiación de los proyectos.
Gargori ha puesto de manifiesto la necesidad de involucrar a todos los agentes posibles, mediante grupos de trabajo, el consejo social y la participación ciudadana, así como de formar a los que van a intervenir directamente tales como técnicos y políticos del equipo municipal mediante el análisis de los ejes estratégicos, e incluso en el caso de Castelló con el análisis de casos prácticos y visitas a otras ciudades. Tras todo el proceso se han definido 16 proyectos estratégicos con sus actuaciones concretas, lo que ha permitido a Castelló ser un referente a nivel estatal.
Por último, Rosa Pardo Marín, directora general de Política Territorial i Paisaje de la Generalitat Valenciana ha abordado la «Agenda Urbana de la Comunidad Valenciana», contextualizando el origen de la Agenda Urbana Valenciana como una herramienta para que las administraciones locales puedan implantar la Agenda Urbana Española basada en la Agenda 2030 de Naciones Unidas. 
Rosa Pardo ha explicado que en la Comunidad Valenciana ya existía como antecedente la Estrategia Territorial de la Comunidad Valenciana que, desde 2016, es vinculante para la Planificación Territorial y Urbanística, y que los principios de la Agenda Urbana Valenciana han sido la elaboración de una guía para orientar a los municipios en las políticas alineadas con los ODS, la integración en los instrumentos estratégicos y territoriales vigentes, la difusión de herramientas y la facilitación de mecanismos de autoevaluación.
La Agenda Urbana Valenciana, ha sido elaborada de forma coordinada por la Conselleria de Política Territorial y la Conselleria de Vivienda y Arquitectura Bioclimática, y han intervenido diferentes secretarías autonómicas y direcciones generales con un proceso de participación basado en entrevistas, encuestas, talleres temáticos y jornadas participativas. Todo ello ha permitido definir las diferentes temáticas e indicadores planteados.
Por último, Pardo ha destacado de esta Agenda Urbana la capacidad de adaptación a las necesidades de cada uno de los municipios que pretenda implantarla, permitiendo una mayor agilidad y adaptación a la realidad cambiante que la de la planificación tradicional. Así mismo, ha señalado que la Agenda Urbana Valenciana ofrece un novedoso catálogo de soluciones y ejemplos de otras ciudades, y un sistema de indicadores con información de portales oficiales fácil de obtener.
En el debate posterior, se ha tratado la dificultad de aplicación que puede tener en los municipios con menos recursos. Así mismo se ha presentado la disyuntiva entre el uso de indicadores basados en información difícil de obtener pero que reflejan muy bien la situación actual, y otros que proporcionan menos información, pero cuya recopilación es más fácil.
La jornada ha puesto de manifiesto el interés por definir una planificación estratégica de la ciudades y entornos urbanos que permita el máximo aprovechamiento de los recursos y fuentes de financiación de forma alineada con los Objetivos de Desarrollo Sostenible.