Valencià:
La localitat d'Ares del Maestrat ha acollit la primera «Jornada de Recuperació de Patrimoni Històric Hidràulic: molins hidràulics» de la província de Castelló, organitzada per la Càtedra FACSA d'Innovació en el Cicle Integral de l'Aigua de la Universitat Jaume I, amb la col·laboració de l'Ajuntament d'Ares del Maestrat i la Càtedra Diputació de Centres Històrics i Itineraris Culturals de Castelló.
La jornada ha suscitat molt d'interès, amb més de 60 participants entre experts i afeccionats al món dels molins, i fins i tot va haver de deixar participants en llista d'espera per l'aforament de la sala. Sergio Chiva, director de la Càtedra FACSA; els vicerectors de la Universitat Jaume I Miguel Ángel Moliner Tena i Wenceslao Rambla, i Esther Querol, de l'Ajuntament d'Ares del Maestrat, han sigut els encarregats d'inaugurar aquesta jornada. 
Enric Guinot, catedràtic d'Història de la Universitat de València, ha destacat la importància dels molins en la història de la província, i la seua implicació en la comprensió de l'organització de la societat. També ha ressaltat el fet que els molins han romàs en el mateix lloc centenars d'anys, en els quals han patit canvis i evolucions, per la qual cosa ha de plantejar-se una possible rehabilitació i analitzar el seu interès. 
Per la seua banda, Sergi Selma, professor de la Universitat Jaume I, ha recalcat la importància de considerar els molins com un ecosistema de canalitzacions, basses i edificis, que necessiten ser considerats com a conjunt en el seu estudi. Selma ha realitzat un recorregut per les diferents tipologies de molins de la província. 
L'arquitecte Ángel Albert ha apuntat en la seua xarrada la necessitat de considerar la intervenció en molins des d'un punt de vista ampli però fidel a la seua realitat, prenent com a referència els estudis arqueològics i històrics del molí, i incorporant materials originals es la seua rehabilitació com a fet clau per a afrontar un projecte. 
Jordi Blay, professor de la Universitat Rovira i Virgili, ha analitzat els possibles usos turístics dels molins, i ha explicat que és possible centrar les diferents intervencions per al seu aprofitament turístic en diferents discursos com a museus etnològics, hotels rurals, centres de conservació, centres cívics o culturals, etcètera…, «però cal fer un estudi profund de valorització turística abans d'emprendre aquests projectes», ha destacat. Finalment, Raquel Rambla, investigadora de la Càtedra Diputació de Centres Històrics i Itineraris Culturals de Castelló, ha exposat el seu treball sobre el sistema de molins del riu Molinell a Culla. 
Implicació dels municipis i els propietaris
En la taula redona posterior, Luis Pablo Martínez, inspector de patrimoni de la Generalitat Valenciana, ha apostat per la conservació de molins i sistemes de regadiu tradicionals annexos, i l'aplicació dels decrets corresponents que garantisquen la protecció, de manera que puga ser compatible amb les necessitats dels seus propietaris. 
Per la seua banda, Juan Antonio García-Esparza, director de la Càtedra Diputació de Centres Històrics i Itineraris Culturals de Castelló, ha incidit en la necessitat de posar veu als habitants i propietaris d'aquests béns culturals, i no imposar una única òptica sobre ells des de l'àmbit acadèmic o administratiu, valorant el patrimoni com alguna cosa que no siga només passat, sinó que puga tenir una evolució futura si així es considera. 
Francesc Fuentes, exalcalde d'Ares del Maestrat, i impulsor de la ruta dels molins, ha destacat la necessitat d'una ajuda adequada i constant als municipis xicotets, per part de les institucions per a abordar aquest tipus de projectes, ja que sense ella, la inversió i el gran esforç realitzat per aquests municipis es perd. 
En l'acte de clausura de les jornades es va lliurar un reconeixement a Benjamí Barberà i Miralles, autor de diferents llibres dedicats als molins de la província, i que ha dedicat la seua vida a la seua conservació i ús. A la vesprada, es va realitzar una ruta pels molins d'Ares, acabant amb una demostració del procés de mòlta al Molí de Sol de Costa.

Español:
La localidad de Ares del Maestrat ha acogido la primera «Jornada de Recuperación de Patrimonio Histórico Hidráulico: molinos hidráulicos» de la provincia de castellón, organizada por la cátedra FACSA de Innovación en el Ciclo Integral del Agua de la Universitat Jaume I, con la colaboración del Ayuntamiento de Ares del Maestrat  y la Cátedra Diputación de Centros Históricos e Itinerarios Culturales de Castelló.
La jornada ha suscitado mucho interés con más de 60 participantes entre expertos y aficionados al mundo de los molinos, e incluso tuvo que dejar a participantes en lista de espera por el aforo de la sala. Sergio Chiva, director de la Cátedra FACSA; los vicerrectores de la Universitat Jaume I Miguel Ángel Moliner Tena y Wenceslao Rambla, y Esther Querol, del Ayuntamiento de Ares del Maestrat, han sido los encargados de inaugurar esta jornada.
Enric Guinot, catedrático de Historia de la Universitat de València, ha destacado la importancia de los molinos en la historia de la provincia, y su implicación en la comprensión de la organización de la sociedad. También ha resaltado el hecho de que los molinos han permanecido en el mismo sitio cientos de años, en los cuales han sufrido cambios y evoluciones, por lo que ha de plantearse una posible rehabilitación y analizar su interés.
Por su parte Sergi Selma,  profesor de la Universitat Jaume I, ha recalcado la importancia de considerar los molinos como un ecosistema de canalizaciones, balsas y edificios, que  necesitan ser considerados como conjunto en su estudio. Selma ha realizado un recorrido por las diferentes tipologías de molinos de la provincia.
El arquitecto Ángel Albert ha apuntado en su charla la necesidad de considerar la intervención en molinos desde un punto de vista amplio pero fiel a su realidad,  tomando como referencia los estudios arqueológicos e históricos del molino, e incorporando materiales originales se su rehabilitación como hecho clave para afrontar un proyecto.
Jordi Blay, profesor  de la Universitat Rovira i Virgili, ha analizado los posibles usos turísticos de los molinos, y ha explicado que es posible centrar las diferentes intervenciones para su aprovechamiento turístico en diferentes discursos como museos etnológicos, hoteles rurales, centros de conservación, centros cívicos o culturales, etc…, «pero hay que hacer un estudio profundo de valorización turística antes de emprender estos proyectos», ha destacado. Por último, Raquel Rambla, investigadora de la Cátedra Diputación de Centros Históricos e Itinerarios Culturales de Castellón, ha expuesto su trabajo sobre el sistema de molinos del río Molinell en Culla.   
Implicación de los municipios y los propietarios
En la mesa redonda posterior, Luis Pablo Martínez, inspector de patrimonio de la Generalitat Valenciana, ha apostado por la conservación de molinos y sistemas de regadío tradicionales anexos, y la aplicación de los decretos correspondientes que garanticen la protección, de forma que pueda ser compatible con las necesidades de sus propietarios. 
Por  su parte, Juan Antonio García-Esparza, director de la Cátedra Diputación de Centros Históricos e Itinerarios Culturales de Castellón, ha incidido en la necesidad de poner voz a los habitantes y propietarios de estos bienes culturales, y no imponer una única óptica sobre ellos desde el ámbito académico o administrativo, valorando el patrimonio como algo que no sea sólo pasado, sino que pueda tener una evolución futura si así se considera. 
Francesc Fuentes, exalcalde de Ares del Maestrat, e impulsor de la ruta de los molinos, ha destacado la necesidad de una ayuda adecuada y constante a los municipios pequeños, por parte de las instituciones para abordar este tipo de proyectos,  ya que sin ella, la inversión y el gran esfuerzo realizado por estos municipios se pierde.
En el acto de clausura de las jornadas se entregó un reconocimiento a Benjamí Barberà i Miralles, autor de diferentes libros dedicados a los molinos de la provincia, y que ha dedicado su vida a su conservación y uso. Por la tarde, se realizó una ruta por los molinos de Ares, terminando con una demostración del proceso de molienda en el Molí de Sol de Costa.