Valencià:
“Les sèries de televisió són cada vegada més excuses, pretextos, plataformes, laboratoris o observatoris per entendre la cultura contemporània” ha assegurat l'escriptor Jordi Carrión al principi de la conferència sobre «Les sèries de televisió com a desafiament creatiu» que ha impartit en el curs d'estiu “Instantànies” organitzat per la Universitat Jaume I i l’Espai d’Art Contemporani de Castelló.


	Carrión ha obert la seva exposició parlant sobre el còmic Maus. Relat d'un supervivent d’Art Spiegelman que es va convertir en 1992 en la primera novel·la gràfica a obtenir un premi Pulitzer. Aquest còmic serialitzat des de la dècada dels 80 compte la història de com el pare de l'autor va sobreviure a l'Holocaust, representant les races humanes amb diferents tipus d'animals com a ratolins, gats o porcs. 


	El professor de Literatura Contemporània ha qualificat aquest còmic com una de les representacions més importants d'aquest nou llenguatge narratiu, encara que el seu model creatiu comparteixi característiques del romanticisme vuitcentista (projecte individual, procés de recerca obsessiu, publicada per lliuraments o recepció local i més tard global).


	Per a l'escriptor, les sèries de Los Soprano i El ala oeste de la Casa Blanca van marcar el canvi d'un llenguatge narratiu eficaç en la televisió a un “tipus d'art” que desplaçava al cinema del lloc central de la narració audiovisual, encara que para ell “aquest nou llenguatge qualla amb una sèrie molt rara que es diu The Wire, la millor obra de la televisió”. Una obra col·lectiva, inicialment Simon i Burns, al costat d'un equip de guionistes, en la qual es recullen múltiples llenguatges narratius, però “on tot encaixa”. 


	Una altra de les sèries que Carrión ha considerat representativa d'aquest tipus de llenguatge és Lost, un fenomen de la televisió, que s'inclou dins d'un “projecte transmèdia” en el qual a més de la sèrie, es llancen altres productes com a vídeos sobre Darma en Youtube, o videojocs que multipliquen la mitologia i les històries i en la qual es treballa al costat de l'audiència, com a mostra de la “intel·ligència col·lectiva”.


	Aquesta i altres conferències dels cursos d’estiu és podin escoltar a la següent adreça web: http://www.radio.uji.es/

Imatges

Vídeo complet i en altres formats

Español:
“Las series de televisión son cada vez más excusas, pretextos, plataformas, laboratorios u observatorios para entender la cultura contemporánea” ha asegurado el escritor Jordi Carrión al principio de la conferencia sobre «Las series de televisión como desafío creativo» que ha impartido en el curso de verano “Instantáneas” organizado por la Universitat Jaume I y el Espai d’Art Contemporani de Castelló.


	Carrión ha abierto su exposición hablando sobre el còmic Maus. Relato de un superviviente d’Art Spiegelman que se convirtió en 1992 en la primera novela gráfica en obtener un premio Pulitzer. Este cómic serializado desde la década de los 80 cuenta la historia de cómo el padre del autor sobrevivió al Holocausto, representando las razas humanas con diferentes tipos de animales como ratones, gatos o cerdos.


	El profesor de Literatura Contemporánea ha calificado este cómic como una de las representaciones más importantes de este nuevo lenguaje narrativo, aunque su modelo creativo comparta características del romanticismo decimonónico (proyecto individual, proceso de investigación obsesivo, publicada por entregas o recepción local y más tarde global).


	Para el escritor, las series de Los Soprano y El ala oeste de la Casa Blanca marcaron el cambio de un lenguaje narrativo eficaz en la televisión a un “tipo de arte” que desplazaba al cine del lugar central de la narración audiovisual, aunque para él “ese nuevo lenguaje cuaja con una serie muy rara que se llama The Wire, la mejor obra de la televisión”. Una obra colectiva, inicialmente Simon y Burns, junto a un equipo de guionistas, en la que se recogen múltiples lenguajes narrativos, pero “donde todo encaja”.


	Otra de las series que Carrión ha considerado representativa de este tipo de lenguaje es Lost, un fenómeno de la televisión, que se incluye dentro de un “proyecto transmedia” en el que además de la serie, se lanzan otros productos como vídeos sobre Darma en Youtube, o videojuegos que multiplican la mitología y las historias y en la que se trabaja junto a la audiencia, como muestra de la “inteligencia colectiva”.


	Esta y otras conferencias de los cursos de verano se pueden escuchar en la siguiente dirección web: http://www.radio.uji.es/

Imágenes

Vídeo completo y en otros formatos