Valencià:
Un equip de científics dirigit per l'investigador Jesús Lancis, de l'Institut de Noves Tecnologies de la Imatge (INIT) de la Universitat Jaume I de Castelló, en col·laboració amb el professor Pedro Andrés del Departament d'Òptica de la Universitat de València, ha proposat un nou mecanisme que permet la visió a través de mitjans tèrbols. Els resultats de l'estudi han sigut publicats recentment i han despertat un gran interès en la comunitat científica internacional per les seues potencials aplicacions en biomedicina, en concret per a visualitzar capes internes de teixit biològic.


	Les tècniques d'imatge òptiques s'estan convertint ràpidament en eines essencials en les ciències biomèdiques, ja que són no invasives, i són ràpides, econòmiques i no plantegen riscos per a la salut perquè no utilitzen radiació ionitzant. No obstant això, un dels majors reptes que tenen plantejades és poder captar imatges nítides de capes profundes del teixit viu atesa l'elevada difusió que sofreix la llum en travessar-lo.


	La recerca, realitzada de manera conjunta entre l'Institut de Noves Tecnologies de la Imatge de la Universitat Jaume I de Castelló i el Departament d'Òptica de la Universitat de València, constitueix un avanç significatiu en la superació de les limitacions fonamentals inherents a la propagació de la llum a través de mitjans tèrbols permetent transmetre imatges a distàncies clarament superiors a la longitud d'extinció.


	Per a això, aquest equip d'investigadors valencians liderat per l'investigador Jesús Lancis va utilitzar una matriu de microespills, idèntica a la que utilitzen els vídeoprojectors comercials, per a projectar un conjunt de patrons microestructurats de llum que se superposen seqüencialment sobre la mostra. A continuació, es mesura l'energia total transmesa per a cadascun d'aquests mitjançant un simple fotodetector que detecta la quantitat de llum transmesa. Finalment, una tècnica de processament de senyal de recent introducció denominada «mostreig compressiu» els permet reconstruir la imatge.


	El professor Andrés assenyala que «un dels aspectes més sorprenents d'aquesta recerca és que el resultat s'aconsegueix usant un detector d'un sol píxel, és a dir, sense resolució espacial, quan precisament la tendència actual és utilitzar sensors matricials constituïts per desenes de megapíxels». També és notable ressaltar que la tècnica pot operar a través de mitjans tèrbols dinàmics. 


	La majoria dels mitjans difusors d'interès, com ara el teixit biològic, són dinàmics en el sentit que els centres de difusió canvien contínuament les seues posicions amb el temps. Això és en general una dificultat afegida per a transmetre o rebre imatges. «La nostra tècnica, no obstant això, no requereix un calibratge del mitjà, i les seues fluctuacions durant l'etapa de detecció no limiten la capacitat d'obtenció d'imatges», apunta el professor Enrique Tajahuerce, coautor del treball.


	«El nostre objectiu final és trencar les barreres que limiten la profunditat de penetració de la llum a l'interior d'un mitjà tèrbol, ja siga el teixit viu, ja siga una atmosfera turbulenta», agrega Lancis. Per a això, es necessita demostrar que la tècnica funciona fins i tot quan la mostra està completament immersa en el teixit, com pot ser el cas d'un tumor o una altra malformació.


	Aquest treball, dut a terme completament a la Comunitat Valenciana, ha sigut finançat amb diferents fons del Pla Nacional de R+D+i del MICINN i amb l'ajuda econòmica de la Generalitat Valenciana a través del programa Prometeu.


	La recerca ha cridat l'atenció dels editors de les revistes de la Societat Americana d'Òptica (OSA) i de l'Associació Americana de Física (APS) que han preparat conjuntament una notícia per a la seua difusió en els mitjans de comunicació. L'article en el qual es presenten els resultats anteriors s'ha publicat recentment en la revista Optics Express, que és una revista de lliure accés de l'OSA, i es pot trobar en «Image transmission through dynamic scattering media by single-pixel photodetection».


	Algunes de les notícies de premsa sobre aquest treball es poden trobar en els següents enllaços:



		Portal OSA: http://www.osa.org/en-us/about_osa/newsroom/news_releases/2014/overcoming_light_scattering_single-pixel_optical_s/


		Optics.org: http://optics.org/news/5/7/8


Peu de foto: La imatge del popular gat Cheshire d'Alícia al País de les Meravelles apareix desdibuixada al fons de la figura per acció del vidre esmerilat. El mètode que es proposa permet recuperar la imatge original amb gran fidelitat.

Español:
Un equipo de científicos, dirigido por el investigador Jesús Lancis del Instituto de Nuevas Tecnologías de la Imagen (INIT) de la Universitat Jaume I de Castellón, en colaboración con el profesor Pedro Andrés del Departamento de Óptica de la Universitat de València, ha propuesto un nuevo mecanismo que permite la visión a través de medios turbios. Los resultados del estudio han sido publicados recientemente y han despertado un gran interés en la comunidad científica internacional por sus potenciales aplicaciones en biomedicina, en concreto para visualizar capas internas de tejido biológico.


	Las técnicas de imagen ópticas se están convirtiendo rápidamente en herramientas esenciales en las ciencias biomédicas, ya que son no invasivas, son rápidas y económicas y no plantean riesgos para la salud, puesto que no utilizan radiación ionizante. Sin embargo, uno de los mayores retos que tienen planteados es poder captar imágenes nítidas de capas profundas del tejido vivo dada la elevada difusión que sufre la luz al atravesarlo.


	La investigación realizada de manera conjunta entre el Instituto de Nuevas Tecnologías de la Imagen de la Universitat Jaume I de Castelló y el Departamento de Óptica de la Universitat de València constituye un avance significativo en la superación de las limitaciones fundamentales inherentes a la propagación de la luz a través de medios turbios permitiendo transmitir imágenes a distancias claramente superiores a la longitud de extinción.


	Para ello, este equipo de investigadores valencianos liderado por el investigador Jesús Lancis utilizó una matriz de microespejos, idéntica a la que utilizan los vídeoproyectores comerciales, para proyectar un conjunto de patrones microestructurados de luz que se superponen secuencialmente sobre la muestra. A continuación, se mide la energía total transmitida para cada uno de ellos mediante un simple fotodetector que detecta la cantidad de luz transmitida. Finalmente, una técnica de procesado de señal de reciente introducción denominada «muestreo compresivo» les permite reconstruir la imagen.


	El profesor Andrés señala que «uno de los aspectos más sorprendentes de esta investigación es que el resultado se alcanza usando un detector de un solo píxel, es decir, sin resolución espacial, cuando precisamente la tendencia actual es utilizar sensores matriciales constituidos por decenas de megapíxeles». También es notable resaltar que la técnica puede operar a través de medios turbios dinámicos.


	La mayoría de los medios difusores de interés, como el tejido biológico, son dinámicos en el sentido de que los centros de difusión cambian continuamente sus posiciones con el tiempo. Esto es, en general, una dificultad añadida para transmitir o recibir imágenes. «Nuestra técnica, sin embargo, no requiere una calibración del medio, y sus fluctuaciones durante la etapa de detección no limitan la capacidad de obtención de imágenes», apunta el profesor Enrique Tajahuerce, coautor del trabajo.


	«Nuestro objetivo final es romper las barreras que limitan la profundidad de penetración de la luz en el interior de un medio turbio, sea el tejido vivo, sea una atmósfera turbulenta», agrega Lancis. Para ello, se necesita demostrar que la técnica funciona incluso cuando la muestra está completamente inmersa en el tejido, como puede ser el caso de un tumor u otra malformación.


	Este trabajo, llevado a cabo completamente en la Comunidad Valenciana, ha sido financiado con diferentes fondos del Plan Nacional de I+D+i del MICINN y con la ayuda económica de la Generalitat Valenciana a través del programa Prometeo.


	La investigación ha llamado la atención de los editores de las revistas de la Sociedad Americana de Óptica (OSA) y de la Asociación Americana de Física (APS) que han preparado conjuntamente una noticia para su difusión en los medios de comunicación. El artículo en el que se presentan los resultados anteriores se ha publicado recientemente en la revista Optics Express, que es una revista de libre acceso de la OSA, y se puede encontrar en «Image transmission through dynamic scattering media by single-pixel photodetection».


	Algunas de las noticias de prensa sobre este trabajo se pueden encontrar en los siguientes enlaces:



		Portal OSA: http://www.osa.org/en-us/about_osa/newsroom/news_releases/2014/overcoming_light_scattering_single-pixel_optical_s/


		Optics.org: http://optics.org/news/5/7/8



	 

Pie de foto: La imagen del popular gato Chesiyre de Alicia en el País de las Maravillas aparece desdibujada al fondo de la figura por acción del vidrio esmerilado. El método que se propone permite recuperar la imagen original con gran fidelidad.