Valencià:
Cristina García Pascual de l'Institut de Drets Humans de la Universitat de València ha oferit una conferència a la Universitat Jaume I en la qual ha abordat la justícia transicional i els seus nuclis problemàtics, dins del actes amb motiu del 70 aniversari de la Declaració Universal de Dret Humans.
García Pascual ha explicat que la justícia transicional designa les activitats que s’articulen en resposta als grans crims en el trànsit des d’un conflicte a una situació de post conflicte o pau, és a dir, s’ocupa de gestionar el «mal absolut» o els crims contra la humanitat, fets que manquen de mesura. «No importa si aquests crims són llunyans o propers, encara interpel·len moralment i plantegen en la societat problemes jurídics i polítics difícils de gestionar i també posen en qüestió les més assentades categories jurídiques i polítiques», ha assenyalat.
En primer lloc, ha apuntat que en els texts normatius sobre aquestes qüestions, el llenguatge està caracteritzat per la profusió de neologismes i termes solemnes. Segons ha explicat, els neologismes s’utilitzen perquè són realitats noves i la grandiloqüència té a veure amb la dificultat de la representació i la incapacitat de comprendre la desmesura. En aquest sentit, ha destacat com a primer nucli problemàtic el debat sobre la novetat perquè hi ha una pretensió legítima de les víctimes de considerar el seu dolor únic i incomparable però les massacres i neteges ètniques s’han repetit al llarg de la història. «Encara que no hi haguera novetat en els crims, sí que hi ha en la forma que es perceben i com s’enfronta a ells la societat, negant-se a donar-li normalitat històrica. Per a donar compte d’aquesta percepció de novetat s’utilitzen aquestes paraules noves. La justícia transicional és un neologisme en si mateixa i il·lustra aquesta percepció de què es vol respondre el que és inèdit», ha afirmat.
D’altra banda, ha explicat que la justícia transicional crea un vincle entre la rendició de comptes, el reconeixement a les víctimes, el seu benestar i la transformació i l’estabilitat social. «De totes les mesures de justícia de transició es deriva una pretensió optimista: és possible impulsar a la societat cap a un futur millor treballant en el passat i allà on no s’afronte el passat i s’abrace l’oblit es tindrà un fràgil estat de dret», ha apuntat. Així, ha explicat que les polítiques de transició han crescut de manera exponencial per tal de trobar el «difícil equilibri» entre fer justícia a les víctimes i l’estabilitat i pau social.
En aquesta línia, García Pascual ha destacat com a aspectes prioritaris d’aquest justícia transicional la restauració del dret, la recuperació de la comunitat moral i el restabliment de la comunitat política perquè són els tres grans pilars de negació en els processos de deshumanització. «Aquests tres objectius estan lligats i són interdependents. El repte és enorme perquè reconstruir l’esfera jurídica, moral i política d’una societat no és altra cosa que construir un estat de dret en una societat democràtica», ha afirmat.
Fotografies

Español:
Cristina García Pascual del Instituto de Derechos Humanos de la Universitat de València ha ofrecido una conferencia en la Universitat Jaume I en la que ha abordado la justicia transicional y sus núcleos problemáticos, dentro del actos con motivo del 70 aniversario de la Declaración Universal de Derecho Humanos.
García Pascual ha explicado que la justicia transicional designa las actividades que se articulan en respuesta a los grandes crímenes en el tránsito desde un conflicto a una situación de post conflicto o paz, es decir, se ocupa de gestionar el «mal absoluto» o los crímenes contra la humanidad, hechos que carecen de medida. «No importa si estos crímenes son lejanos o cercanos, todavía interpelan moralmente y plantean en la sociedad problemas jurídicos y políticos difíciles de gestionar y también ponen en cuestión las más asentadas categorías jurídicas y políticas», ha señalado.
En primer lugar, ha apuntado que en los textos normativos sobre estas cuestiones, el lenguaje está caracterizado por la profusión de neologismos y términos solemnes. Según ha explicado, los neologismos se utilizan porque son realidades nuevas y la grandilocuencia tiene que ver con la dificultad de la representación y la incapacidad de comprender la desmesura. En este sentido, ha destacado como primer núcleo problemático el debate sobre la novedad porque hay una pretensión legítima de las víctimas de considerar su dolor único e incomparable pero las masacres y limpiezas étnicas se han repetido a lo largo de la historia. «Aunque no hubiera novedad en los crímenes, sí que hay en la forma en que se perciben y cómo se enfrenta a ellos la sociedad, negándose a darle normalidad histórica. Para dar cuenta de esta percepción de novedad se utilizan estas palabras nuevas. La justicia transicional es un neologismo en sí misma e ilustra esta percepción de que se quiere responder a aquello inédito», ha afirmado. 
Por otro lado, ha explicado que la justicia transicional crea un vínculo entre la rendición de cuentas, el reconocimiento a las víctimas, su bienestar y la transformación y la estabilidad social. «De todas las medidas de justicia de transición se deriva una pretensión optimista: es posible impulsar a la sociedad hacia un futuro mejor trabajando en el pasado y allá donde no se afronte el pasado y se abrace el olvido se tendrá un frágil estado de derecho», ha apuntado. Así, ha explicado que las políticas de transición han crecido de manera exponencial para encontrar el «difícil equilibrio» entre hacer justicia en las víctimas y la estabilidad y paz social.
En esta línea, García Pascual ha destacado como aspectos prioritarios de esta justicia transicional la restauración del derecho, la recuperación de la comunidad moral y el restablecimiento de la comunidad política porque son los tres grandes pilares de negación en los procesos de deshumanización. «Estos tres objetivos están ligados y son interdependientes. El reto es enorme porque reconstruir la esfera jurídica, moral y política de una sociedad no es otra cosa que construir un estado de derecho en una sociedad democrática», ha afirmado.
Fotografías