Valencià:
El Grup d'Estudis de Política Criminal (GEPC), constituït per catedràtics i professors permanents de Dret Penal d'universitats i per jutges, magistrats i fiscals actius en els diversos nivells de la jurisdicció penal espanyola, ha elaborat un manifest contra la cadena perpètua amb motiu de l'aprovació, divendres passat, d'un informe sobre l'avantprojecte per a ampliar la presó permanent revisable per part del Consell de Ministres. 
La catedràtica de Dret Penal del Departament de Dret Públic de la Universitat Jaume I, Marisa Cuerda, és una de les principals impulsores d'aquesta iniciativa, com a membre de la presidència del GEPC. A més de Cuerda, també ha signat el manifest Cristina Guisasola Lerma, professora de Dret Penal i vicedegana del Grau en Criminologia i Seguretat de l'UJI, i Antonio Fernández, secretari de la Facultat de Ciències Jurídiques. 
Cuerda ha explicat que aquest manifest és un document de reflexió jurídica avalat per la signatura de més de 200 jutges, fiscals i catedràtics i que compta amb el suport de Jutges per a la Democràcia, Unió Progressista de Fiscals i l'Associació de Jutges Àgora Judicial (recentment creada). El GEPC remetrà avui el manifest al Congrés dels Diputats i a partir d'abril mantindrà diferents reunions amb els grups parlamentaris per a tractar de frenar aquesta reforma. 
El manifest explica com l'any 2015 es va reintroduir la cadena perpètua, una institució desapareguda de la legislació penal espanyola des de la dictadura de Primo de Rivera, i a la qual es va denominar eufemísticament «presó permanent revisable». El document apunta que en aqueix moment es van ocultar a l'opinió pública fets fonamentals que posaven en dubte aquesta reforma, com ara que el Codi Penal ja permetia el compliment efectiu de fins a 40 anys de presó; que es tracta d'una pena contrària a la Constitució, perquè es contraposa a principis bàsics del dret penal civilitzat com són els de legalitat i temporalitat de les penes i la prohibició de les penes inhumanes i degradants; que vulnera el mandat constitucional d'orientació de les penes a la reinserció, o que els centres penitenciaris a Espanya es troben saturats malgrat les baixes taxes de delinqüència. 
L'escrit del GEPC indica que, a la fi de 2017, alguns grups parlamentaris van proposar la derogació de la cadena perpètua obrint una porta a la possibilitat de racionalitzar el sistema de penes. No obstant això, ara el Govern no solament proposa el manteniment, sinó l'extensió de la pena a altres supòsits, sense cap estudi criminològic previ sobre la seua necessitat ni sobre l'eficàcia de la reforma de 2015. Per als impulsors d'aquest manifest és la resposta mediàtica a un problema mediàtic, ja que és evident l'absència de política criminal, entesa com a conjunt de mesures racionals dels poders públics dirigides a prevenir i donar resposta a la delinqüència, i la seua substitució per la propaganda populista. 
Per això, els signataris, catedràtics i catedràtiques, professorat universitari, jutges, jutgesses i fiscals que mantenen un compromís amb la realitat i amb els valors constitucionals, exigeixen rigor en el debat legislatiu i mediàtic sobre la delinqüència i la presó permanent revisable, i la immediata derogació d'una institució innecessària, cruel i incompatible amb un sistema d'intervenció penal basat en la raó i en els drets fonamentals.
Manifest íntegre i llistat d’integrants

Español:
El Grupo de Estudios de Política Criminal (GEPC), constituido por catedráticos y profesores permanentes de Derecho Penal de universidades y por jueces, magistrados y fiscales activos en los diversos niveles de la jurisdicción penal española, ha elaborado un manifiesto contra la cadena perpetua con motivo de la aprobación, el pasado viernes, de un informe sobre el anteproyecto para ampliar la prisión permanente revisable por parte del Consejo de Ministros.
La catedrática de Derecho Penal del Departamento de Derecho Público de la Universitat Jaume I, Marisa Cuerda, es una de las principales impulsoras de esta iniciativa, como miembro de la presidencia del GEPC. Además de Cuerda, también ha firmado el manifiesto Cristina Guisasola Lerma, profesora de Derecho Penal y vicedecana del Grado en Criminología y Seguridad de la UJI, y Antonio Fernández, secretario de la Facultad de Ciencias Jurídicas.
Cuerda ha explicado que este manifiesto es un documento de reflexión jurídica avalado por la firma de más de 200 jueces, fiscales y catedráticos y que cuenta con el apoyo de Jueces para la Democracia, Unión Progresista de Fiscales y la Asociación de Jueces Ágora Judicial (recién creada). El GEPC remitirá hoy el manifiesto al Congreso de los Diputados y a partir de abril mantendrá diferentes reuniones con los grupos parlamentarios para tratar de frenar esta reforma.
El manifiesto explica cómo en el año 2015 se reintrodujo la cadena perpetua, una institución desaparecida de la legislación penal española desde la dictadura de Primo de Rivera, y a la que se denominó eufemísticamente «prisión permanente revisable». El documento apunta que en ese momento se ocultó a la opinión pública hechos fundamentales que ponían en duda esta reforma como que el Código Penal ya permitía el cumplimiento efectivo de hasta 40 años de prisión; que se trata de una pena contraria a la Constitución, pues se contrapone a principios básicos del derecho penal civilizado como son los de legalidad y temporalidad de las penas y la prohibición de las penas inhumanas y degradantes; que vulnera el mandato constitucional de orientación de las penas a la reinserción, o que los centros penitenciarios en España se encuentran saturados pese a las bajas tasas de delincuencia.  
El escrito del GEPC indica que, a finales de 2017, algunos grupos parlamentarios propusieron la derogación de la cadena perpetua abriendo una puerta a la posibilidad de racionalizar el sistema de penas. Sin embargo, ahora el Gobierno no sólo propone el mantenimiento, sino la extensión de la pena a otros supuestos, sin ningún estudio criminológico previo sobre su necesidad ni sobre la eficacia de la reforma de 2015. Para los impulsores de este manifiesto es la respuesta mediática a un problema mediático, ya que es evidente la ausencia de política criminal, entendida como conjunto de medidas racionales de los poderes públicos dirigidas a prevenir y dar respuesta a la delincuencia, y su sustitución por la propaganda populista.
Por ello, los firmantes, catedráticos, catedráticas, profesorado universitario, jueces, juezas y fiscales que mantienen un compromiso con la realidad y con los valores constitucionales, exigen rigor en el debate legislativo y mediático sobre la delincuencia y la prisión permanente revisable, y la inmediata derogación de una institución innecesaria, cruel e incompatible con un sistema de intervención penal basado en la razón y en los derechos fundamentales.
Manifiesto íntegro y listado de firmantes