Valencià:
Ramón Flecha, catedràtic de Sociologia de la Universitat de Barcelona, va donar algunes de les claus perquè la universitat espanyola pública siga de qualitat en el Seminari sobre Educació i Ciutadania que es va celebrar el passat 30 d’abril a la Llotja del Cànem, organitzat per la Facultat de Ciències Humanes i Socials.


	Flecha va iniciar la seua conferència apuntant que el pressupost europeu per a recerca científica ha pujat un 25%, és a dir, el conjunt d’Europa està pujant el pressupost, mentre que l’estat espanyol està retallant. No obstant, el catedràtic va posar de relleu la necessitat no sols de reclamar recursos, sinó també d’analitzar en què s'invertiran i si és necessari aplicar-hi canvis.


	«Estem davant la major revolució del coneixement i més democràtica que ha existit al llarg de la història de la humanitat, ja que els descobriments científics han d’estar a l’abast de tota la població mundial de forma gratuïta i oberta», va afirmar. En aquest sentit, va explicar que aquest accés provoca canvis educatius molt importants perquè permet a la ciutadania saber si les actuacions estan avalades per la comunitat científica internacional. Segons el catedràtic, «la universitat pública tirarà endavant o no en la mesura que siga capaç d’incorporar-se ràpid a aquesta revolució i fins i tot liderar-la. Si es queda al marge, serà substituïda per altres organismes que siguen més àgils. Per tant, la defensa de la universitat pública passa per aquesta transformació».


	Flecha va assenyalar que un dels canvis que s’aplicarà a les universitats serà la quantificació de l’impacte social aconseguit per a atorgar un percentatge del finançament en funció d’aquest. El catedràtic també va posar especial èmfasi en la necessitat d’estar al dia dels últims avanços científics per a poder innovar i millorar la qualitat de les universitats. Sobre aquest punt, va assenyalar que «en les universitats de prestigi tot l’alumnat sap accedir a les revistes científiques i tots els seus treballs es realitzen basant-se en allò que ja es coneix». En aquesta línia, també va posar com a exemple les defenses de tesi. A Espanya es realitzen amb una jerarquia, mentre que en les universitats de prestigi es debaten com a iguals, la qual cosa eleva el coneixement perquè requereix una gran preparació del tema per part dels avaluadors. «Amb jerarquia no hi ha coneixement, sinó submissió», va afirmar.


	Així mateix, Flecha va analitzar altres punts que cal millorar en la universitat espanyola, com ara l’aplicació de pràctiques i actuacions relacionades amb el racisme i el sexisme, l’eliminació de les desigualtats laborals entre persones que realitzen la mateixa càrrega de treball o l’obtenció dels llocs de treball per mèrits i no per contactes.


	D’altra banda, el catedràtic va fer una crítica al Pla de Bolonya afirmant que «hem fet el "Bolonya espanyol" amb graus de quatre anys que en altres països són de tres, perquè fem els plans d’estudis com una negociació entre departaments i crèdits. Una universitat pública hauria de ser una universitat que planifica els estudis en funció del que la societat necessita».


	Per a finalitzar, Flecha també va criticar el model educatiu de les universitats espanyoles assenyalant que «el que s’anomena "qualitat docent" a les universitats espanyoles és en realitat una destrossa de la qualitat docent. El que es fa a Espanya és una ocurrència i tan sols es fa ací».


	Altres notícies de la FCHS:

Professionals de la traducció afirmen que les oportunitats laborals són creixents però és necessari dignificar la professió

Español:
Ramón Flecha, catedrático de Sociología de la Universitat de Barcelona, dio algunas de las claves para que la universidad española pública sea de calidad en el Seminario sobre Educación y Ciudadanía que se celebró el pasado 30 de abril en la Llotja del Cànem, organizado por la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales.


	Flecha inició su conferencia apuntando que el presupuesto europeo para investigación científica ha subido un 25%, es decir, el conjunto de Europa está subiendo el presupuesto mientras que el Estado español lo está recortando. No obstante, el catedrático puso de relieve la necesidad no sólo de reclamar recursos, sino también de analizar en qué se van a invertir y si es necesario aplicar cambios.


	«Estamos ante la mayor revolución del conocimiento y más democrática que ha existido a lo largo de la historia de la humanidad, puesto que los descubrimientos científicos tienen que estar el alcance de toda la población mundial de forma gratuita y abierta», afirmó. En este sentido, explicó que este acceso provoca cambios educativos muy importantes porque permite a la ciudadanía saber si las actuaciones están avaladas por la comunidad científica internacional. Según el catedrático, «la universidad pública saldrá adelante o no en la medida en que sea capaz de incorporarse rápido a esta revolución e incluso liderarla. Si queda al margen, será sustituida por otros organismos que sean más ágiles. Por tanto, la defensa de la universidad pública pasa por esta transformación».


	Flecha señaló que uno de los cambios que se aplicará en las universidades será la cuantificación del impacto social conseguido para otorgar un porcentaje de la financiación en función de éste. El catedrático también puso especial énfasis en la necesidad de estar al día de los últimos adelantos científicos para poder innovar y mejorar la calidad de las universidades. Al respecto señaló que «en las universidades de prestigio todo el alumnado sabe acceder a las revistas científicas y todos sus trabajos se realizan basándose en aquello que ya se conoce». En esta línea también puso como ejemplo las defensas de tesis. En España se realizan con una jerarquía, mientras que en las universidades de prestigio se debaten como iguales, cosa que eleva el conocimiento porque requiere una gran preparación del tema por parte de los evaluadores. «Con jerarquía no hay conocimiento, sino sumisión», afirmó.


	Así mismo, Flecha analizó otros puntos que hay que mejorar en la universidad española como la aplicación de prácticas y actuaciones relacionadas con el racismo y el sexismo, la eliminación de las desigualdades laborales entre personas que realizan la misma carga de trabajo o la obtención de los puestos de trabajo por méritos y no por contactos.


	Por otro lado, el catedrático hizo una crítica al Plan de Bolonia afirmando que «hemos hecho el "Bolonia español" con grados de cuatro años que en otros países son de tres, porque hacemos los planes de estudios como una negociación entre departamentos y créditos. Una universidad pública tendría que ser una universidad que planifica los estudios en función de lo que la sociedad necesita».


	Para finalizar, Flecha también criticó el modelo educativo de las universidades españolas señalando que «lo que se denomina "calidad docente" en las universidades españolas es en realidad un destrozo de la calidad docente. Lo que se hace en España es una ocurrencia y tan sólo se hace aquí».


	Otras noticias de la FCHS:

Profesionales de la traducción afirman que las oportunidades laborales son crecientes pero es necesario dignificar la profesión