Valencià:
El Seminari «Memòria històrica educativa, gènere i innovació educativa», que forma part del projecte USE «Visibilització curricular del gènere des del GIE Educació Crítica i Gènere» ha celebrat el passat 22 de novembre la primera sessió en la qual han participat diversos experts i expertes en educació per tal de posar de manifest la necessitat de recuperar la memòria històrica educativa.
Aquesta primera jornada del seminari ha comptat amb la participació de la catedràtica del Departament d’Educació de la Universitat Jaume I Consol Aguilar, qui ha abordat la recuperació educativa de les i els mestres que, al llarg de la Segona República, van ser l'avantguarda de la innovació educativa a Castelló, com una necessitat des de la història local de l'educació.
Aguilar, autora de La educación en Castellón a través de la prensa (1868-1900), i d'Educació i societat a Castelló al llarg de la Segona República, ha assenyalat que aquesta tasca s’ha de fer, en primer lloc, com a recuperació d'una part de l'autoconsciència històrica i de l'autoestima ciutadana, lligades a la recuperació del patrimoni cultural, educatiu i social valencià, i, en segon lloc des de la construcció del desenvolupament comunitari ciutadà per l'absoluta actualitat de moltes de les seues accions educatives.
Entre els mestres recuperats es troben mestres capdavanters d'altra educació al segle XIX i els de la Segona República que impulsen una nova ciutadania: mestres lligats a l'ensenyament en valencià, mestres freinetistes (en valencià i en català) i mestres racionalistes. També l'acció educativa dels mestres a les colònies escolars, el reciclatge i la formació permanent i els centres de col·laboració pedagògica, remarcant la necessitat de recuperació de la història local educativa des del que Carlos Lomas anomena «pedagogia del record».
D’altra banda, Alfred Ramos, premi Baldiri Reixach 2015 amb el llibre Mestres de la impremta. El moviment Freinet valencià 1931-1939 i autor també d'Els mestres valencians de la CETEF (Cooperativa Espanyola de la Tècnica Freinet) 1933-1939 , ha impartit una conferència al voltant dels i les mestres freinetistes al País Valencià. En aquest sentit, ha mostrat diverses revistes escolars que es van generar com a eina de lliure expressió, anant més enllà de la simple tècnica metodològica, i mostrant la contribució dels mestres de la impremta del moviment freinetista valencià a la creació de ciutadania.
Per la seua part, Carmen Agulló, professora de la Universitat de València i autora de nombroses publicacions sobre aquest tema, s’ha centrat en la recuperació de les mestres republicanes des d'un posicionament de «desafiar les mentides, reinterpretar els silencis i descobrir els secrets». Així, Agulló ha parlat de tota la conceptualització educativa de la II República, vinculant-la amb el gènere, i ha mostrat dones que van ocupar l'espai públic: ministres, governadores, alcaldesses, regidores, contextualitzant les seues accions d'innovació educativa i de solidaritat.
Finalment, Joan Torró, de la Universitat de València i autor de la tesi Educació i societat a Ontinyent (1800-1975) sobre la recuperació de mestres al llarg de la història educativa d'Ontinyent, ha dissertat sobre el documental Les mamàs belgues, dirigit per Sven Tuytens i del qual ha sigut integrant de l’equip. El documental ha participat en festivals internacionals com l'Ekurhuleni International de Sud-àfrica i el Centre Joan Carles I d'Espanya de la Universitat de Nova York i altres institucions culturals s'hi han interessat. A més, gràcies a la intervenció de l'hispanista Paul Preston, es projectarà a Londres a la London School of Economics al desembre de 2016.

Español:
El Seminario «Memoria histórica educativa, género e innovación educativa», que forma parte del proyecto USE «Visibilización curricular del género desde el GIE Educación Crítica y Género» ha celebrado el pasado 22 de noviembre su primera sesión en la que han participado varios expertos y expertas en educación para poner de manifiesto la necesidad de recuperar la memoria histórica educativa.


Esta primera jornada del seminario ha contado con la participación de la catedrática del Departamento de Educación de la Universitat Jaume I Consol Aguilar, quien ha abordado la recuperación educativa de las maestras y maestros que a lo largo de la Segunda República fueron la vanguardia de la innovación educativa en Castelló, como una necesidad desde la historia local de la educación. 


Aguilar, autora de La educación en Castellón a través de la prensa (1868-1900), y de Educació i societat a Castelló al llarg de la Segona República, ha señalado que esta tarea se tiene que hacer en primer lugar como recuperación de una parte de la autoconsciencia histórica y de la autoestima ciudadana, ligadas a la recuperación del patrimonio cultural, educativo y social valenciano, y, en segundo lugar desde la construcción del desarrollo comunitario ciudadano por la absoluta actualidad de muchas de sus acciones educativas.


Entre los maestros recuperados se encuentran maestros líderes de otra educación en el siglo XIX y los de la Segunda República que impulsan una nueva ciudadanía: maestros ligados a la enseñanza en valenciano, maestros freinetistas (en valenciano y en catalán) y maestros racionalistas. También la acción educativa de los maestros en las colonias escolares, el reciclaje y la formación permanente y los centros de colaboración pedagógica, remarcando la necesidad de recuperación de la historia local educativa desde lo que Carlos Lomas denomina «pedagogía del recuerdo».


Por otro lado, Alfred Ramos, premio Baldiri Reixach 2015 con el libro Mestres de la impremta. El moviment Freinet Valencià 1931-1939 y autor también de Els mestres valencians de la CETEF (Cooperativa Espanyola de la Tècnica Freinet) 1933-1939, ha impartido una conferencia sobre los maestros y maestras freinetistas en el País Valenciano. En este sentido, ha mostrado varias revistas escolares que se generaron como herramienta de libre expresión, yendo más allá de la simple técnica metodológica, y mostrando la contribución de los maestros de la imprenta del movimiento freinetista valenciano a la creación de ciudadanía.


Por su parte, Carmen Agulló, profesora de la Universitat de València y autora de numerosas publicaciones sobre este tema, se ha centrado en la recuperación de las maestras republicanas desde un posicionamiento de «desafiar las mentiras, reinterpretar los silencios y descubrir los secretos». Así, Agulló ha hablado de toda la conceptualización educativa de la Segunda República, vinculándola con el género, y ha mostrado mujeres que ocuparon el espacio público: ministras, gobernadoras, alcaldesas y concejalas, contextualizando sus acciones de innovación educativa y de solidaridad.


Finalmente, Joan Torró, de la Universitat de València y autor de la tesis Educació i societat a Ontinyent (1800-1975) sobre la recuperación de maestras a largo de la historia educativa de Ontinyent, ha disertado sobre el documental Les mamàs belgues, dirigido por Sven Tuytens y del cual ha sido integrante del equipo. El documental ha participado en festivales internacionales como el Ekurhuleni International de Suráfrica y el Centro Juan Carlos I de España de la Universidad de Nueva York y otras instituciones culturales se han interesado por él. Además, gracias a la intervención del hispanista Paul Preston, se proyectará en Londres en la London School of Economics en diciembre de 2016.