Valencià:
El ministre d'Inclusió, Seguretat Social i Migracions, José Luis Escrivá, ha impartit la conferència «Reformes per a un creixement sostenible i inclusiu», a la Universitat Jaume I, organitzada per la Càtedra Ciutat de Castelló. L'acte també ha comptat amb la presència de la rectora de l'UJI, Eva Alcón; l'alcaldessa de Castelló de la Plana, Amparo Marco, i el director de la Càtedra, Juan Ángel Lafuente.
Durant la intervenció, el ministre Escrivá ha subratllat «la importància de les reformes que ha abordat el Ministeri en els últims mesos, com la laboral i de pensions per a donar resposta als problemes estructurals de la nostra economia amb l'objectiu de generar un creixement inclusiu i major resistència de cara al futur», ha subratllat.
Sobre la reforma laboral, ha assenyalat que aborda amb ambició els reptes del mercat de treball espanyol per a reduir la temporalitat i la precarietat. Per a això, «hem incorporat de manera permanent els ERTO, que van ser molt efectius per a protegir l'ocupació durant la pandèmia; hem aprovat un desincentiu per als contractes de molt curta duració i hem posat en marxa un marc que fomente la formació i innovació que permetrà tenir treballs i treballadors més productius», ha apuntat.
En aquest sentit, Escrivá ha assenyalat que tant les mesures preses durant la pandèmia com les incloses en la reforma laboral estan propiciant una recuperació de l'ocupació molt ràpida després de la pandèmia, «amb dades especialment positives en l'afiliació a Castelló» i, a més, a conseqüència de la reforma laboral, «s'està reduint la temporalitat», amb un increment dels contractes indefinits i una forta reducció dels contractes de molt curta duració, ha afirmat.
D'altra banda, el ministre ha afirmat que Espanya registra una notable desigualtat d'ingressos, per damunt de la majoria de països europeus, i la pobresa és un problema estructural que les polítiques públiques no han aconseguit solucionar. «L'ingrés mínim vital tracta de respondre a aquest problema, com un escut social d'últim recurs, amb un disseny modern basat en dades i avaluació», ha assenyalat.
Segons ha explicat Escrivá, s'ha aconseguit passar a un model que té impacte redistributiu des del punt de vista territorial, a diferència del que ocorria amb les rendes mínimes autonòmiques. Per a això, el Ministeri ha realitzat una anàlisi exhaustiva de la tipologia de famílies amb necessitat d'ajuda per a estimar el complement de renda i, una vegada posat en pràctica, s'ha revisat el comportament dels sol·licitants, la qual cosa permet entendre els motius que porten a famílies, a priori necessitades, a no sol·licitar-ho.
Finalment, respecte al pla d'acolliment de refugiats ucraïnesos desplegat en les últimes setmanes, ha comentat que abordar l'acolliment del flux migratori que ha provocat la guerra a Ucraïna, ha requerit entendre el perfil dels desplaçats en la guerra, tant si són ucraïnesos com residents a Ucraïna amb una altra nacionalitat. Aquesta anàlisi, així com la concentració i les preferències dels ucraïnesos residents a Espanya abans de la guerra, és el que determina al seu torn les preferències de destí i ha permés anar establint centres d'acolliment al llarg del territori nacional.
La Càtedra Ciutat de Castelló sorgeix d'un conveni entre la Universitat Jaume I i l'Ajuntament de Castelló de la Plana signat el desembre de 2017. La Càtedra té com a objectius generals el foment del talent, la formació, la investigació, la difusió del coneixement i la innovació en l'àmbit geogràfic de Castelló.
Fotografies

Español:
El ministro de Inclusión, Seguridad Social y Migraciones, José Luis Escrivá, ha impartido la conferencia «Reformas para un crecimiento sostenible e inclusivo», en la Universitat Jaume I, organizada por la Cátedra Ciutat de Castelló. El acto también ha contado con la presencia de la rectora de la UJI, Eva Alcón; la alcaldesa de Castelló de la Plana, Amparo Marco, y el director de la Cátedra, Juan Ángel Lafuente.
Durante la intervención, el ministro Escrivá ha subrayado «la importancia de las reformas que ha abordado el Ministerio en los últimos meses, como la laboral y de pensiones para dar respuesta a los problemas estructurales de nuestra economía con el objetivo de generar un crecimiento inclusivo y mayor resistencia de cara al futuro», ha subrayado. 
Sobre la reforma laboral, ha señalado que aborda con ambición los retos del mercado de trabajo español para reducir la temporalidad y la precariedad. Para ello, «hemos incorporado de forma permanente los ERTE, que fueron muy efectivos para proteger el empleo durante la pandemia; hemos aprobado un desincentivo para los contratos de muy corta duración y hemos puesto en marcha un marco que fomente la formación e innovación, permitiendo así tener trabajos y trabajadores más productivos», ha apuntado.
En este sentido, Escrivá ha señalado que tanto las medidas tomadas durante la pandemia como las incluidas en la reforma laboral están propiciando una recuperación del empleo muy rápida tras la pandemia, «con datos especialmente positivos en la afiliación en Castellón» y, además, como consecuencia de la reforma laboral, «se está reduciendo la temporalidad», con un incremento de los contratos indefinidos y una fuerte reducción de los contratos de muy corta duración, ha afirmado.
Por otra parte, el ministro ha afirmado que España registra una notable desigualdad de ingresos, por encima de la mayoría de países europeos, y la pobreza es un problema estructural que las políticas públicas no han conseguido solucionar. «El ingreso mínimo vital trata de responder a este problema, como un escudo social de último recurso, con un diseño moderno basado en datos y evaluación», ha señalado.
Según ha explicado Escrivá, se ha conseguido pasar a un modelo que tiene impacto redistributivo desde el punto de vista territorial, a diferencia de lo que ocurría con las rentas mínimas autonómicas.  Para ello, el Ministerio ha realizado un análisis exhaustivo de la tipología de familias con necesidad de ayuda para estimar el complemento de renta y, una vez puesto en práctica, se ha revisado el comportamiento de los solicitantes, lo que permite entender los motivos que llevan a familias, a priori necesitadas, a no solicitarlo.
Finalmente, respecto al plan de acogida de refugiados ucranianos desplegado en las últimas semanas, ha comentado que abordar la acogida del flujo migratorio que ha provocado la guerra en Ucrania, ha requerido entender el perfil de los desplazados en la guerra, tanto si son ucranianos como residentes en Ucrania con otra nacionalidad. Este análisis, así como la concentración y las preferencias de los ucranianos residentes en España antes de la guerra, es lo que determina a su vez las preferencias de destino y ha permitido ir estableciendo centros de acogida a lo largo del territorio nacional.
La Cátedra Ciutat de Castelló surge de un convenio entre la Universitat Jaume I y el Ayuntamiento de Castelló de la Plana firmado en diciembre de 2017. La Cátedra tiene como objetivos generales el fomento del talento, la formación, la investigación, la difusión del conocimiento y la innovación en el ámbito geográfico de Castelló.
Fotografías