Valencià:
La Universitat Jaume I ha celebrat les IV Jornades d’Investigació per a l’Alumnat de la Facultat de Ciències de la Salut, centrades enguany en l’abordatge multidisciplinari de la malaltia neurodegenerativa. L’acte inaugural ha sigut a càrrec del rector de l’UJI, Vicent Climent; el degà de la Facultat de Ciències de la Salut, Rafael Ballester; la directora de l’Escola de Doctorat, Mercè Correa, i els directors de les jornades, Estefanía Ruiz i Pablo Salas.
El rector de l’UJI ha mostrat la seua satisfacció perquè siguen unes jornades centrades en la recerca les que inicien l’ús de la sala d’actes del nou edifici de la Facultat de Ciències de Salut i ha recordat que, en la inauguració de les instal·lacions, el president de la Generalitat Valenciana va reiterar el seu compromís de fer tot el possible perquè es completen els dos mòduls que falten de l’edifici. D’altra banda, Climent ha instat els assistents a «no deixar mai de banda el contacte amb la investigació en la vostra trajectòria professional perquè és essencial per a contribuir a l’avanç de les persones i la societat».
Per la seua part, el degà de la FCS ha destacat el caràcter interdisciplinari de les jornades i la importància que l’estudiantat siga el protagonista, a més d’haver treballat conjuntament amb l’Escola de Doctorat com a novetat d’enguany. Així mateix, Ballester ha assenyalat que la participació en aquesta quarta edició ascendeix a 250 persones, més del doble que fa dos anys, i els treballs presentats a més d’un centenar, entre els quals s’inclouen 12 tesis doctorals.
A continuació, el doctor Pablo Martínez-Lage, neuròleg de prestigi del Centre d'Investigació i Teràpies Avançades de la Fundació CITA-Alzheimer a Sant Sebastià ha oferit la conferència inaugural en la qual ha posat en relleu la importància de millorar el diagnòstic de la malaltia d’Alzheimer, així com de realitzar una prevenció a tots els nivells. A més, ha abordat alguns dels tractaments actuals per a aquesta malaltia.
Martínez-Lage ha explicat que s’han realitzat grans avanços en els últims cinc anys i hi ha proves com el PET amiloide o la punció lumbar, a més dels biomarcadors, que han canviat el paradigma del diagnòstic. Pel que fa al tractament, ha analitzat alguns estudis amb fàrmacs que aconsegueixen estabilitzar el malalt durant cert temps, així com altres teràpies antiamiloides o antitau que s’estan provant actualment. En aquest sentit, ha destacat la importància que tenen els tractaments per a retardar la malaltia, tot i que no la cure, perquè «si aconseguirem retardar l’inici dels símptomes de la malaltia cinc anys, l’efecte acumulatiu que es produiria en dues o tres dècades seria la reducció del nombre de malalts a la meitat».
No obstant això, el neuròleg ha fet èmfasi en la importància de la prevenció tant terciària com secundària i primària. Així, ha afirmat que «hi ha un camp obert extraordinari per a fer prevenció, atès que una intervenció que combine un control estricte de factors de risc vascular, modificació dels hàbits dietètics, activitat física programada i entrenament cognitiu millora la cognició en persones amb un índex de risc de demència alt (CAIDE) que ja tenen un cert deteriorament».
Fotografies
Més informació

Español:
La Universitat Jaume I ha celebrado las IV Jornadas de Investigación para el Alumnado de la Facultad de Ciencias de la Salud, centradas este año en el abordaje multidisciplinario de la enfermedad neurodegenerativa. El acto inaugural ha sido a cargo del rector de la UJI, Vicent Climent; el decano de la Facultad de Ciencias de la Salud, Rafael Ballester; la directora de la Escuela de Doctorado, Mercè Correa; y los directores de las jornadas, Estefanía Ruiz y Pablo Salas.
El rector de la UJI ha mostrado su satisfacción porque sean unas jornadas centradas en la investigación las que inicien el uso de la sala de actos del nuevo edificio de la Facultad de Ciencias de Salud y ha recordado que, en la inauguración de las instalaciones, el presidente de la Generalitat Valenciana reiteró su compromiso de hacer todo lo posible para que se completen los dos módulos que faltan del edificio. Por otro lado, Climent ha instado a los asistentes a «no dejar nunca de lado el contacto con la investigación en vuestra trayectoria profesional porque es esencial para contribuir al avance de las personas y la sociedad».
Por su parte, el decano de la FCS ha destacado el carácter interdisciplinario de las jornadas y la importancia de que el estudiantado sea el protagonista, además de haber trabajado conjuntamente con la Escuela de Doctorado como novedad de este año. Así mismo, Ballester ha señalado que la participación en esta cuarta edición asciende a 250 personas, más del doble que hace dos años, y los trabajos presentados a más de un centenar, entre los que se incluyen 12 tesis doctorales.
A continuación, el doctor Pablo Martínez-Lage, neurólogo de prestigio del Centro de Investigación y Terapias Avanzadas de la Fundación CITA-Alzheimer en San Sebastián ha ofrecido la conferencia inaugural en la que ha puesto de relieve la importancia de mejorar el diagnóstico de la enfermedad de Alzheimer, así como de realizar una prevención a todos los niveles. Además, ha abordado algunos de los tratamientos actuales para esta enfermedad.
Martínez-Lage ha explicado que se han realizado grandes avances en los últimos cinco años y existen pruebas como el PET amiloide o la punción lumbar, además de los biomarcadores, que han cambiado el paradigma del diagnóstico. En cuanto al tratamiento, ha analizado algunos estudios con fármacos que consiguen estabilizar al enfermo durante cierto tiempo, así como otras terapias antiamiloides o antitau que se están probando actualmente. En este sentido, ha destacado la importancia que tienen los tratamientos para retrasar la enfermedad, a pesar de que no la cure, porque «si consiguiéramos retrasar el inicio de los síntomas de la enfermedad cinco años, el efecto acumulativo que se produciría en dos o tres décadas sería la reducción del número de enfermos a la mitad».
No obstante, el neurólogo ha hecho énfasis en la importancia de la prevención tanto terciaria como secundaria y primaria. Así, ha afirmado que «hay un campo abierto extraordinario para hacer prevención dado que una intervención que combine un control estricto de factores de riesgo vascular, modificación de los hábitos dietéticos, actividad física programada y entrenamiento cognitivo mejora la cognición en personas con un índice de riesgo de demencia alto (CAIDE) que ya tienen un cierto deterioro».
Fotografías
Más información