Valencià:
Un grup d’investigació de l’Institut Universitari de Plaguicides i Aigües (IUPA) de la Universitat Jaume I ha desenvolupat una metodologia analítica basada en espectrometria de masses per a la classificació de productes de peix fumat que pot servir per a detectar fraus alimentaris en productes d’alt valor afegit com ara l’oli d’oliva o el pernil. Les conclusions d’aquest treball s’han publicat en la revista Food Research International.
L’objectiu principal d’aquest estudi, realitzat per la Universitat Jaume I (UJI) en col·laboració amb l’empresa Sea Delight Europe, era demostrar que l’ús d’una aproximació metabolòmica en mostres de peix fumat permet obtindre informació objectiva sobre components volàtils dels aliments relacionats amb l’olor i el sabor i, d’aquesta manera, poder identificar productes fumats i distingir-los d’altres prohibits en l’àmbit de la Unió Europea.
ENFOCAMENT PRÒXIM A LA INTEL·LIGÈNCIA ARTIFICIAL
El catedràtic Joaquim Beltran, membre del grup en Química Analítica de l’UJI (Q-AMS) argumenta que aquest treball demostra «mitjançant una aproximació metabolòmica que és possible desenvolupar un mètode instrumental per a caracteritzar els volàtils del peix fumat i, així, identificar-lo alhora que distingir-lo del peix cru». Aquest enfocament metabolòmic amb una estratègia d’anàlisi no dirigida «presenta molts avantatges i una gran versatilitat i aplicabilitat, tot i que requereix un equipament instrumental més sofisticat i un equip humà amb formació interdisciplinar en química analítica i estadística, amb un enfocament pròxim a la intel·ligència artificial», afegeixen els investigadors de l’UJI.
La investigadora Tania Portolés, membre del IUPA i coautora d’aquest estudi, afirma: «Hem trobat tècniques objectives per a validar panells de tast professional de productes fumats, bàsicament tonyina i peix espasa; tanmateix, els resultats resulten d’utilitat per a ser aplicats en processos de qualitat i seguretat alimentària».
TRANSFERÈNCIA Al TEIXIT EMPRESARIAL
Beltran destaca la importància de treballar conjuntament amb el teixit empresarial, coneixent de primera mà les seues prioritats, perquè «afavoreix en gran mesura la transferència de coneixement des de la universitat pública de Castelló al sector industrial. És una interacció molt beneficiosa que hem de potenciar per tal de contribuir a la innovació i la competitivitat de la nostra economia».
Per la seua banda, el president del grup Sea Delight, César Bencosme, considera que treballar en col·laboració amb la universitat i entitats d’investigació científica «ajuda a conèixer millor els productes i a aplicar noves tècniques per a millorar la qualitat, alhora que adaptar-los a les necessitats del mercat i a les exigències dels consumidors». En conseqüència, «podem aconseguir productes de valor afegit; de fet, la indústria alimentària ha d’adaptar-se als nous temps i a l’entorn i per això és fonamental anar aprofitant els avanços i metodologies de la ciència», conclou Bencosme
La rellevància d’aquest treball realitzat a l'Escola Superior de Tecnologia i Ciències Experimentals (ESTCE) en col·laboració amb l’empresa Sea Delight –en opinió dels científics de l’UJI– no radica només en l’aplicació directa dels resultats, sinó que estableix un mode de treball, una estratègia que pot aplicar-se a molts altres estudis futurs per tal de caracteritzar aliments per a la seua classificació en base a paràmetres de qualitat. Aquesta estratègia està enfocada, especialment, per a detectar fraus en productes d’alt valor econòmic o de denominació d’origen protegida.
Aquesta recerca s’emmarca en una línia desenvolupada pel Grup de Química Analítica en Salut Pública y Medi Ambient (Q-AMS) de l’Institut Universitari de Plaguicides i Aigües (IUPA) durant els últims anys. Aquests estudis s’han basat en la metabolòmica, els quals inclouen treballs de volatolòmica, més enfocats a l’anàlisi de compostos volàtils en diferents tipus de mostres. Al mateix temps, aquest grup també duu endavant els treballs del IUPA dedicats a desenvolupar eines metodològiques basades en la instrumentalització avançada d’espectrometria de masses.
El grup Q-AMS realitza la seua activitat des de fa més de tres dècades en àrees diverses com ara el control mediambiental, la seguretat alimentària, el frau en aliments, l’anàlisi antidopatge, l’anàlisi d’aigües residuals amb finalitats epidemiològiques, el tractament de contaminants en plantes depuradores i identificació de productes de transformació, l’anàlisi de (noves) drogues d’abús i els seus metabòlits, l’ús de la metabolòmica per a descobrir (bio)marcadors de classificació en estudis nutricionals, de diagnòstic i pronòstic de malalties, autentificació d’aliments, etc. A més a més, el Q-AMS manté una intensa relació internacional amb col·laboracions amb universitats i centres de recerca de més de 15 països. El grup ha sigut beneficiari de l'ajuda PROMETEO concedida per la Generalitat Valenciana a grups d'excel·lència investigadora des del 2009 (PROMETEO/2009/054; PROMETEO/2014/023 i PROMETEO/2019/040).
 
Més informació: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0963996920307237

Español:
Un grupo de investigación del Instituto Universitario de Plaguicidas y Aguas (IUPA) de la Universitat Jaume I ha desarrollado una metodología analítica basada en espectrometría de masas para la clasificación de productos de pescado ahumado que puede servir para detectar fraudes alimentarios en productos de alto valor añadido como, por ejemplo, el aceite de oliva o el jamón. Las conclusiones de este trabajo se han publicado en la revista Food Research International.
El objetivo principal de este estudio, realizado por la Universitat Jaume I (UJI) en colaboración con la empresa Sea Delight Europe, era demostrar que el uso de una aproximación metabolómica en muestras de pescado ahumado permite obtener información objetiva sobre componentes volátiles de los alimentos relacionados con el olor y el sabor y, de este modo, poder identificar productos ahumados y distinguirlos de otros prohibidos en el ámbito de la Unión Europea.
ENFOQUE PRÓXIMO A LA INTELIGENCIA ARTIFICIAL
El catedrático Joaquim Beltran, miembro del grupo en Química Analítica de la UJI (Q-AMS) argumenta que este trabajo demuestra «mediante una aproximación metabolómica que es posible desarrollar un método instrumental para caracterizar los volátiles del pescado ahumado y, así, identificarlo y distinguirlo del pescado crudo». Este enfoque metabolómico con una estrategia de análisis no dirigido «presenta muchas ventajas y una gran versatilidad y aplicabilidad, a pesar de que requiere instrumental más sofisticado y un equipo humano con formación interdisciplinar en química analítica y estadística, con un enfoque próximo a la inteligencia artificial», añaden los investigadores de la UJI.
La investigadora Tania Portolés, miembro del IUPA y coautora de este estudio, afirma: «Hemos encontrado técnicas objetivas para validar paneles de cata profesional de productos ahumados, básicamente atún y pez espada; aun así, los resultados son de utilidad para ser aplicados en procesos de calidad y seguridad alimentaria».
TRANSFERENCIA Al TEJIDO EMPRESARIAL
Beltran destaca la importancia de trabajar conjuntamente con el tejido empresarial, conociendo de primera mano sus prioridades, porque «favorece en gran medida la transferencia de conocimiento desde la universidad pública de Castelló al sector industrial. Es una interacción muy beneficiosa que tenemos que potenciar para contribuir a la innovación y la competitividad de nuestra economía».
Por su parte, el presidente del grupo Sea Delight, César Bencosme, considera que trabajar en colaboración con la universidad y entidades de investigación científica «ayuda a conocer mejor los productos y a aplicar nuevas técnicas para mejorar la calidad, a la vez que adaptarlos a las necesidades del mercado y a las exigencias de los consumidores». En consecuencia, «podemos conseguir productos de valor añadido, de hecho, la industria alimentaria tiene que adaptarse a los nuevos tiempos y al entorno, por eso es fundamental aprovechar los avances y metodologías de la ciencia», concluye Bencosme.
La relevancia de este trabajo realizado en la Escuela Superior de Tecnología y Ciencias Experimentales (ESTCE) en colaboración con la empresa Sea Delight –en opinión de los científicos de la UJI– no radica solo en la aplicación directa de los resultados, sino que establece un modo de trabajo, una estrategia que puede aplicarse en otros muchos estudios futuros con el fin de caracterizar alimentos para su clasificación en base a parámetros de calidad. Esta estrategia está enfocada, especialmente, para detectar fraudes en productos de alto valor económico o de denominación de origen protegida.
Esta investigación se enmarca en una línea desarrollada por el Grupo de Química Analítica en Salud Pública y Medio Ambiente (Q-AMS) del Instituto Universitario de Plaguicidas y Aguas (IUPA) durante los últimos años. Estos estudios se han basado en la metabolómica, que incluyen trabajos de volatolómica, más enfocados en el análisis de compuestos volátiles en diferentes tipos de muestras. Al mismo tiempo, este grupo también lleva a cabo los trabajos del IUPA dedicados a desarrollar herramientas metodológicas basadas en la instrumentalización avanzada de espectrometría de masas.
El grupo Q-AMS realiza su actividad desde hace más de tres décadas en áreas diversas como, por ejemplo, el control medioambiental, la seguridad alimentaria, el fraude en alimentos, el análisis antidopaje, el análisis de aguas residuales con fines epidemiológicas, el tratamiento de contaminantes de plantas depuradoras e identificación de productos de transformación, el análisis de (nuevas) drogas de abuso y sus metabolitos, el uso de la metabolómica para descubrir (bio)marcadores de clasificación en estudios nutricionales, de diagnóstico y pronóstico de enfermedades, autenticación de alimentos, etc.
Además, el Q-AMS mantiene una intensa relación internacional con colaboraciones con universidades y centros de investigación de más de 15 países. El grupo ha sido beneficiario de la ayuda PROMETEO concedida por la Generalitat Valenciana a grupos de excelencia investigadora desde el 2009 (PROMETEO/2009/054; PROMETEO/2014/023 y PROMETEO/2019/040).
 
Más información: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0963996920307237