Valencià:
El grup Interactive and Robotic Systems Laboratory (IRS) de la Universitat Jaume I de Castelló ha iniciat a principis del mes de setembre de 2020 l’activitat investigadora del projecte europeu «EU H2020 EI-Peacetolero» (Embedded Electronic Solutions for Polymer Innovative Scanning Methods using Light-Emitting Devices for Diagnostic Routines), en el qual dissenyarà tres prototips robòtics que serveixen per a ubicar de forma precisa un sensor en un entorn industrial, amb l’objectiu de reconèixer l’estat de les canonades ubicades en escenaris perillosos, com per exemple entorns subaquàtics o radioactius.
El propòsit principal d'«EI-Peacetolero» és dissenyar un sistema optoelectrònic integral, portàtil i de baix consum d’energia que incorpore Intel·ligència artificial en la identificació, mesura i diagnòstic en temps real de l’estat dels polímers en un entorn industrial. Aquest sistema compacte, ergonòmic i modular podrà ser utilitzat pel personal tècnic o instal·lat en un robot per realitzar un seguiment i una anàlisi no invasiva dels polímers emprats com a protecció o aïllament en entorns subaquàtics o radioactius (com un accelerador de partícules).
La Universitat Jaume I serà l’encarregada del disseny dels tres prototips robòtics que transporten el nou sistema/eina per la inspecció de les canonades des de l’exterior; des de l’interior en sec i des de l’interior en mullat. A més, també construirà tot el programari que acompanya la tecnologia. L’arquitectura del programari, basada en la Intel·ligència Artificial, permetrà a una persona controlar amb seguretat el robot, evitant la fatiga i permetent canviar en qualsevol moment el tipus d’interacció (manual o supervisada). La interfície de l’usuari està basada en tècniques avançades de realitat augmentada per  a millorar la sensació d’immersió de l’operador humà, així com la seguretat i la facilitat d’ús.
El desenvolupament i les proves finals, especialment del prototip d’inspecció de canonades amb aigua, que es portaran a terme a 2024, tenen lloc en el CIRTESU, Centre de Recerca en Robòtica i Tecnologies Subaqüàtiques de l’UJI, infraestructura cofinançada per la Unió Europea a través del programa operatiu del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) de la Comunitat Valenciana 2014-2020. A més, el projecte compta amb el suport tècnic d’Espaitec, a través de l’UJI Lab, per la producció mecànica dels prototips.
«El disseny modular i adaptable dels prototips els fa útils en múltiples aplicacions», indica l’investigador Raúl Marín, responsable del projecte a l’UJI. Dins de la indústria nuclear, per exemple, s’estalviarà temps i diners mitjançant aquesta tècnica no destructiva per a la identificació i diagnòstic de polímers i afavorirà la seguretat i la protecció dels sistemes industrials, com en el cas del cablejat de les aeronaus, on es podria usar per a identificar potencials problemes. «A més, explica l’investigador castellonenc, un dels tres prototips disposa de potencials aplicacions en entorns de risc microbiològic, de gran utilitat en ciències de la salut».
Els equips d’investigació europeus crearan, per a desenvolupar els prototips, una base de dades amb mostres de polímers envellits i es plantejaran algoritmes basats en Intel·ligència Artificial per a identificar primerencament el seu envelliment i diagnòstic. Per  a construir el sistema, es crearà un capçal de mesura compacte amb múltiples llargàries d’ona que inclourà fonts d’infraroig, LED, làser, cristall ATR i detectors. La seua precisió s’avaluarà amb la caracterització de referència de les mostres dels polímers envellits i s’estudiarà l’impacte en el funcionament dels seus components electrònics en entorns radioactius.
En el projecte finançat pel programa H2020 de la Unió Europea amb tres milions d’euros participen vuit socis: la Sorbone Université, coordinadora; Electricité de France; Universitat Jaume I; Comissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives; Forschungszentrum Julich GMBH; Fraunhofer Gesellschaft zur Foerderung der Angewandten Forschung E.V.; Mirsense; Ioffe Physico-Technical Institute of the Russian Academy of Sciences i Arttic.
Els sistemes robòtics controlats a distància per un humà han resultat segurs i eficients ja des dels primers manipuladors mecànics teleoperats de Goertz, en els anys 1940. Des de llavors, les millores contínues en els sistemes de comunicació, mecànics, electrònics i informàtics faciliten el disseny de solucions cada vegada més avançades i útils, permetent a l'usuari humà aconseguir ubicacions perilloses i realitzar missions de manera segura.
Vídeo de presentació amb l’investigador Raúl Marín: https://youtu.be/RQWWs52OlYs

Español:
El grupo Interactive and Robotic Systems Laboratory (IRS) de la Universitat Jaume I de Castelló ha iniciado a principios del mes de septiembre de 2020 la actividad investigadora del proyecto europeo «EU H2020 El-Peacetolero» (Embedded Electronic Solutions for Polymer Innovative Scanning Methods using Light-Emitting Devices for Diagnostic Routines), en el que diseñará tres prototipos robóticos que sirven para ubicar de forma precisa un sensor en un entorno industrial, con el objetivo de reconocer el estado de las tuberías ubicadas en escenarios peligrosos, como entornos subacuáticos o radiactivos.
El propósito principal de «El-Peacetolero» es diseñar un sistema optoelectrónico integral, portátil y de bajo consumo de energía que incorpore Inteligencia Artificial en la identificación, medida y diagnóstico en tiempo real del estado de los polímeros en un entorno industrial. Este sistema compacto, ergonómico y modular podrá ser utilizado por el personal técnico o instalado en un robot para realizar un seguimiento y análisis no invasivo de los polímeros empleados como protección o aislamiento en entornos subacuáticos o radiactivos (como un acelerador de partículas).
La Universitat Jaume I será la encargada del diseño de los tres prototipos robóticos que transportan el nuevo sistema/herramienta para la inspección de las tuberías desde el exterior; desde el interior en seco y desde el interior en mojado. Además, también construirá todo el software que acompaña a la tecnología. La arquitectura del software, basada en la Inteligencia Artificial, permitirá a una persona controlar con seguridad el robot, evitando la fatiga y permitiendo cambiar en cualquier momento el tipo de interacción (manual o supervisada). La interfaz del usuario está basada en técnicas avanzadas de realidad aumentada para mejorar la sensación de inmersión del operador humano, así como la seguridad y la facilidad de uso.
El desarrollo y las pruebas finales, especialmente del prototipo de inspección de cañerías con agua, que se llevarán a cabo a 2024, tienen lugar en el CIRTESU, Centro de Investigación en Robótica y Tecnologías Subacuáticas de la UJI, infraestructura cofinanciada por la Unión Europea a través del programa operativo del Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER) de la Comunidad Valenciana 2014-2020. Además, el proyecto cuenta con el apoyo técnico de Espaitec, a través de la UJI Lab, por la producción mecánica de los prototipos.
«El diseño modular y adaptable de los prototipos los hace útiles en múltiples aplicaciones», indica el investigador Raúl Marín, responsable del proyecto en la UJI. Dentro de la industria nuclear, por ejemplo, se ahorrará tiempo y dinero mediante esta técnica no destructiva para la identificación y diagnóstico de polímeros y favorecerá la seguridad y la protección de los sistemas industriales, como en el caso del cableado de las aeronaves, donde se podría usar para identificar potenciales problemas. «Además, explica el investigador castellonense, uno de los tres prototipos dispone de potenciales aplicaciones en entornos de riesgo microbiológico, de gran utilidad en ciencias de la salud».
Los equipos de investigación europeos crearán, para desarrollar los prototipos, una base de datos con muestras de polímeros envejecidos y se plantearán algoritmos basados en Inteligencia Artificial para identificar tempranamente su envejecimiento y diagnóstico. Para construir el sistema, se creará un cabezal de medida compacto con múltiples longitudes de onda que incluirá fuentes de infrarrojo, LED, láser, cristal ATR y detectores. Su precisión se evaluará con la caracterización de referencia de las muestras de los polímeros envejecidos y se estudiará el impacto en el funcionamiento de sus componentes electrónicos en entornos radiactivos.
En el proyecto financiado por el programa H2020 de la Unión Europea con tres millones de euros participan ocho socios: la Sorbone Université, coordinadora; Electricité de France; Universitat Jaume I; Comissariat à l'Energie Atomique et aux Energies Alternatives; Forschungszentrum Julich GMBH; Fraunhofer Gesellschaft zur Foerderung der Angewandten Forschung E.V.; Mirsense; Ioffe Physico-Technical Institute of the Russian Academy of Sciences y Arttic.
Los sistemas robóticos controlados a distancia por un humano han resultado seguros y eficientes ya desde los primeros manipuladores mecánicos teleoperados de Goertz, en los años 1940. Desde entonces, las mejoras continuas en los sistemas de comunicación, mecánicos, electrónicos e informáticos facilitan el diseño de soluciones cada vez más avanzadas y útiles, permitiendo al usuario humano conseguir ubicaciones peligrosas y realizar misiones de manera segura.
Vídeo de presentación con el investigador Raúl Marín: https://youtu.be/RQWWs52OlY