Valencià:
L'ambaixador Marcos Pinta Gama, Secretari Adjunt Iberoamericà, ha reivindicat el paper d'Iberoamèrica com a «espai de diàleg i cooperació davant de les intoleràncies» i ha animat a estrènyer els llaços entre les poblacions dels 22 països que conformen la comunitat iberoamericana, els 19 d'Amèrica Llatina de llengua castellana i portuguesa, i els de la península ibèrica, Espanya, Portugal i Andorra.
Pinta Gama ha participat aquest matí a Benicàssim (Castelló) en el curs d'estiu «L'espai iberoamericà del coneixement. Contribucions de la universitat a una economia avançada i sostenible a la regió». Durant la seua intervenció en el curs que han organitzat conjuntament CRUE Universidades Españolas, la Fundació CyD i la Universitat Jaume I de Castelló, l'ambaixador ha animat les universitats iberoamericanes a afavorir la mobilitat entre les seues comunitats acadèmiques, ja que «Iberoamèrica és el passaport al món globalitzat» i ha assenyalat la necessitat d'incrementar l'aposta per una educació de qualitat i inclusiva com a garantia per a aconseguir una societat més justa i avançada. Aquesta proposta de promoure la mobilitat iberoamericana és similar a la recollida en les conclusions del curs, en les quals s'ha apuntat que igual que el programa Erasmus és el que major identitat europea ha generat, un programa de mobilitat entre universitats iberoamericanes afavoriria una identitat comuna entre els 22 països que conformen aquesta regió.
L'ambaixador ha destacat els assoliments aconseguits en les dues últimes dècades, en les quals s'ha duplicat el percentatge de la població amb estudis universitaris a Iberoamèrica, que ha passat del 6% en 1990 al 14% en 2010. Així mateix, Pinta ha assenyalat que s'ha de continuar avançant en la formació universitària, de manera que aquesta arribe definitivament a tota la població i no deixe ningú enrere.
Per al Secretari Adjunt Iberoamericà, els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) han de ser el full de ruta de les universitats per a aprofitar l'educació per a conformar una societat millor en els 22 països iberoamericans i «ajudar-los a assolir un futur cada vegada més complex». Sobre aquest punt, Pinta ha assenyalat que el 60% dels llocs de treball dels pròxims anys encara no estan creats, per la qual cosa les universitats han de promoure en els seus estudiants «les habilitats emocionals i l'aprenentatge al llarg de la vida». En la seua opinió, «vivim en una economia en constant canvi per al qual hem d'adaptar els estudiants a través d'una educació constant i de la mobilitat acadèmica».
Durant el curs d'estiu, la rectora de l'UJI, Eva Alcón, ha instat les universitats a liderar el procés de consolidació de l'Espai Iberoamericà del Coneixement. En la seua opinió, l'objectiu de crear un espai de cooperació acadèmica i d'investigació entre els 22 països d'Amèrica i Europa és molt complex, però «és una oportunitat única que no hauríem de desaprofitar, ja que ens juguem molt com a societat i com a cultura».
En aquest sentit, la rectora de l'UJI ha sol·licitat establir marcs legislatius comuns que afavorisquen la convalidació d'estudis, així com avançar en programes conjunts de formació universitària, sobretot pel que fa al postgrau. Sobre aquest punt, ha indicat que «el primer depèn en gran part dels governs, però el segon és un àmbit en el qual les universitats podem avançar per nosaltres mateixes. I hi ha molts altres espais on podem fer-ho: investigació, mobilitat acadèmica –inclosa la virtual–, transferència, etc.».
En la clausura han participat el vicepresident de CRUE Universidades Españolas, Juan Juliá; el vicepresident de la Fundació CyD, Francesc Solá; la vicerectora de Cultura i Relacions Institucionals de la Universitat Jaume I, Carmen Lázaro, i el vicerector d'Internacionalització i Cooperació de la Universitat Jaume I, Joan Antoni Martín, que han resumit les principals aportacions del curs.
Transferència de coneixement: ecosistema col·laboratiu entre la investigació acadèmica, el sector empresarial, les administracions públiques i la ciutadania
La segona i última jornada del curs «L’espai iberoamericà del coneixement. Contribucions de la universitat a una economia avançada i sostenible en la regió» s’ha iniciat amb una taula redona sobre «La transferència del coneixement i els ecosistemes d’innovació i emprenedoria universitaris» moderada per Salustiano Mato de la Iglesia, president del Comitè Assessor del Camp de Transferència del Coneixement de l’ANECA i vicepresident adjunt de la CRUE, amb la participació de Margarita Arboix, rectora de la Universitat Autònoma de Barcelona i Darcy Fuenzalida, rector de la Universitat Tècnica Federico Santa María a Xile.
En la primera intervenció, Mato ha explicat com s’ha desenvolupat des de la CRUE el procés del nou model de transferència de coneixement, un molinet que il·lustra la relació entre les entitats beneficiàries o receptores del coneixement i el seu origen, els centres d’investigació i les universitats. En concret, el coneixement aporta ciència excel·lent a les empreses; millora la competitivitat del mercat i les polítiques públiques i afegeix valor social als moviments socials, culturals i civils de la societat. El vicepresident de la CRUE ha assegurat que «és fonamental per al desenvolupament de la societat el paper de les universitats com a motor que fa funcionar l’ecosistema de la transferència de coneixement».
La rectora de la Universitat Autònoma de Barcelona, Margarita Arboix, ha explicat el model aplicat per aquesta universitat catalana en la transferència de coneixement. Arboix ha assegurat que la transferència «requereix la col·laboració i la co-creació entre els seus membres, amb diverses natures i diferents interessos, que necessita d’una gestió important administrativa i del coneixement perquè és un sistema de relacions molt complexes».
A banda de l’ús de les noves tecnologies per afavorir la participació de tots els membres de l’ecosistema, la rectora de la UAB ha defensat la necessitat d’establir relacions personals, cara a cara com laboratoris, livinglabs, co-workings, incubadores o acceleradores que permetan «compartir, interaccionar i co-crear» ha explicat. A més, ha enunciat algunes de les premisses que serien necessàries perquè l’ecosistema de transferència funcione eficaçment com la col·laboració entre els agents del sistema d’innovació (en el cas de les patents); el compromís de l’Administració per implementar polítiques amb recursos que afavoreixen la innovació; un sector empresarial que entenga i gestione el risc que comporta la innovació i una societat que es senta corresponsable del procés i participe comentant les seues necessitats.
En el cas de la Universitat Autònoma de Barcelona s’ha creat un ecosistema entre els laboratoris i centres d’investigació universitaris i institucions locals i comarcals; empreses de l’entorn i altres centres sanitaris o de recerca de la zona per la realització conjunta de programes d’investigació en temes com l’aigua o els residus que presenten a la Unió Europea per demanar finançament.
El parc tecnològic de la universitat actua com a coordinador i ajuda als centres, grups, empreses i instituts que treballen en el seu entorn amb la gestió de projectes, patents i doctorats industrials amb les empreses. «El nostre avantatge -ha comentat- és que estem situats prop d’un pol industrial al voltant de l’AP7 considerat el cinquè d’Europa, on hi ha més de sis mil empreses i un milió d’habitants». L’ecosistema d’aquesta universitat no està centrat en si mateixa sinó que col·labora també amb la Universitat Politècnica de Catalunya i la Universitat de Barcelona i en l’últim any ha comptat amb la participació de 195 empreses, 240 membres del personal investigador universitari, 53 ajuntaments, 89 entitats i 21 hospitals.
Per la seua banda, el rector de la Universitat Tècnica Federico Santa María de Xile, Darcy Fuenzalida, ha indicat que «les universitats han d’afrontar urgentment alguns dels reptes inclosos dins dels objectius de desenvolupament sostenible com la disponibilitat d’aigua, l’accés a energia i infraestructures sostenibles, modalitats alternatives de consum o mesures per detenir el canvi climàtic» i que aquests reptes «només seran resolts amb investigació, innovació i desenvolupament, de forma multidisciplinària i amb emprenedoria, perquè necessitem noves formes o models de negoci als que actualment tenim».
Fuenzalida ha comentat que en el seu país, Xile, encara s’inverteix poc en aquests temes (no fa més d’un any que s’ha creat un ministeri de ciència per desenvolupar una estructura organitzativa), i que és, per tant, una tasca pendent, així com que el 90 percent de la investigació es realitza en les universitats del Consell Rector, format per set centres universitaris, entre ells, la Universitat Tècnica Federico Santa María.
L’ecosistema creat en el seu centre universitari ha potenciat la xarxa de contactes en els últims vint anys amb el propòsit d’afrontar les noves problemàtiques que presenta el sector empresarial o la transferència tecnològica mitjançant el doctorat en enginyeria aplicada. En la seua opinió, «la universitat ha d’evolucionar perquè els desafiaments són diferents, i cal passar d’una investigació clàssica a desenvolupar equips creatius, canviant les formes d’entendre i treballar del personal docent i investigador».
Imatges del curs
Vídeo en diferents formats

Español:
El embajador Marcos Pinta Gama, Secretario Adjunto Iberoamericano, ha reivindicado el papel de Iberoamérica como «espacio de diálogo y cooperación frente a las intolerancias» y ha animado a estrechar los lazos entre las poblaciones de los 22 países que conforman la comunidad iberoamericana, los 19 de América Latina de lengua castellana y portuguesa, y los de la Península Ibérica, España, Portugal y Andorra.
Pinta Gama ha participado esta mañana en Benicàssim (Castellón) en el curso de verano «El espacio iberoamericano del conocimiento. Contribuciones de la universidad a una economía avanzada y sostenible en la región». Durante su intervención en el curso que han organizado conjuntamente CRUE Universidades Españolas, la Fundación CyD y la Universitat Jaume I de Castelló, el embajador ha animado a las universidades iberoamericanas a favorecer la movilidad entre sus comunidades académicas, ya que «Iberoamérica es el pasaporte al mundo globalizado» y ha señalado la necesidad de incrementar la apuesta por una educación de calidad e inclusiva como garantía para lograr una sociedad más justa y avanzada. Esta propuesta de promover la movilidad iberoamericana es similar a la recogida en las conclusiones del curso, en las que se ha apuntado que al igual que el programa Erasmus es el que mayor identidad europea ha generado, un programa de movilidad entre universidades iberoamericanas favorecería una identidad común entre los 22 países que conforman esta región.
El embajador ha destacado los logros alcanzados en las dos últimas décadas, en las que se ha duplicado el porcentaje de la población con estudios universitarios en Iberoamérica, que ha pasado del 6% en 1990 al 14% en 2010. Asimismo, Pinta ha señalado que se debe continuar avanzando en la formación universitaria, de manera que esta llegue definitivamente a toda la población y no deje a nadie atrás.
Para el Secretario Adjunto Iberoamericano, los Objetivos de Desarrollo Sostenible (ODS) deben ser la hoja de ruta de las universidades para aprovechar la educación para conformar una sociedad mejor en los 22 países iberoamericanos y «ayudarles a alcanzar un futuro cada vez más complejo». A este respecto, Pinta ha señalado que el 60% de los empleos de los próximos años todavía no están creados, por lo que las universidades deben promover en sus estudiantes «las habilidades emocionales y el aprendizaje a lo largo de la vida». En su opinión, «vivimos en una economía en constante cambio para el que hemos de adaptar a los estudiantes a través de una educación constante y de la movilidad académica». 
Durante el curso de verano, la rectora de la UJI, Eva Alcón, ha instado a las universidades a liderar el proceso de consolidación del Espacio Iberoamericano del Conocimiento. En su opinión, el objetivo de crear un espacio de cooperación académica y de investigación entre los 22 países de América y Europa es muy complejo, pero «es una oportunidad única que no deberíamos desaprovechar, ya que nos jugamos mucho como sociedad y como cultura».
En este sentido, la rectora de la UJI ha solicitado establecer marcos legislativos comunes que favorezcan la convalidación de estudios, así como avanzar en programas conjuntos de formación universitaria, sobre todo a nivel de posgrado. A este respecto, ha apuntado que «lo primero depende en gran parte de los gobiernos, pero lo segundo es un ámbito en el que las universidades podemos avanzar por nosotras mismas. Y hay muchos otros espacios donde podemos hacerlo: investigación, movilidad académica –incluida la virtual–, transferencia, etc.». 
En la clausura han participado el vicepresidente de CRUE Universidades Españolas, Juan Juliá; el vicepresidente de la Fundación CyD, Francesc Solá; la vicerrectora de Cultura y Relaciones Institucionales de la Universitat Jaume I, Carmen Lázaro, y el vicerrector de Internacionalización y Cooperación de la Universitat Jaume I, Joan Antoni Martín, quienes han resumido las principales aportaciones del curso.
Transferencia de conocimiento: ecosistema colaborativo entre la investigación académica, el sector empresarial, las administraciones públicas y la ciutadania
La segunda y última jornada del curso «El espacio iberoamericano del conocimiento. Contribuciones de la universidad a una economía avanzada y sostenible en la región» se ha iniciado con una mesa redonda sobre «La transferencia del conocimiento y los ecosistemas de innovación y emprendimiento universitarios» moderado por Salustiano Mata de la Iglesia, presidente del Comité Asesor del Campo de Transferencia del Conocimiento de la ANECA y vicepresidente adjunto de la CRUE, con la participación de Margarita Arboix, rectora de la Universitat Autònoma de Barcelona y Darcy Fuenzalida, rector de la Universidad Técnica Federico Santa María en Chile.
En la primera intervención, Mata ha explicado cómo se ha desarrollado desde la CRUE el proceso del nuevo modelo de transferencia de conocimiento, un molinillo que ilustra la relación entre las entidades beneficiarias o receptoras del conocimiento y su origen, los centros de investigación y las universidades. En concreto, el conocimiento aporta ciencia excelente a las empresas; mejora la competitividad del mercado y las políticas públicas y añade valor social a los movimientos sociales, culturales y civiles de la sociedad. El vicepresidente de la CRUE ha asegurado que «es fundamental para el desarrollo de la sociedad el papel de las universidades como motor que hace funcionar el ecosistema de la transferencia de conocimiento».
La rectora de la Universitat Autònoma de Barcelona, Margarita Arboix, ha explicado el modelo aplicado por esta universidad catalana en la transferencia de conocimiento. Arboix ha asegurado que la transferencia «requiere la colaboración y la co-creación entre sus miembros, con varias naturalezas y diferentes intereses, que necesita de una gestión importante administrativa y del conocimiento porque es un sistema de relaciones muy complejas».
Además del uso de las nuevas tecnologías para favorecer la participación de todos los miembros del ecosistema, la rectora de la UAB ha defendido la necesidad de establecer relaciones personales, frente a frente como laboratorios, livinglabs, co-workings, incubadoras o aceleradoras que permitan «compartir, interaccionar y co-crear» ha explicado. Además, ha enunciado algunas de las premisas que serían necesarias para que el ecosistema de transferencia funcione eficazmente como la colaboración entre los agentes del sistema de innovación (en el caso de las patentes); el compromiso de la Administración para implementar políticas con recursos que favorezcan la innovación; un sector empresarial que entienda y gestione el riesgo que comporta la innovación y una sociedad que se sienta corresponsable del proceso y participe comentando sus necesidades.
En el caso de la Universitat Autònoma de Barcelona se ha creado un ecosistema entre los laboratorios y centros de investigación universitarios e instituciones locales y comarcales; empresas del entorno y otros centros sanitarios o de investigación de la zona para la realización conjunta de programas de investigación en temas como el agua o los residuos que se presentan en la Unión Europea para pedir financiación.
El parque tecnológico de la universidad actúa como coordinador y ayuda a los centros, grupos, empresas e institutos que trabajan en su entorno con la gestión de proyectos, patentes y doctorados industriales con las empresas. «Nuestra ventaja -ha comentado- es que estamos situados cerca de un polo industrial alrededor de la AP7 considerado el quinto de Europa, donde hay más de seis mil empresas y un millón de habitantes». El ecosistema de esta universidad no está centrado en si misma sino que colabora también con la Universitat Politècnica de Catalunya y la Universitat de Barcelona y en el último año ha contado con la participación de 195 empresas, 240 miembros del personal investigador universitario, 53 ayuntamientos, 89 entidades y 21 hospitales.
Por su parte, el rector de la Universidad Técnica Federico Santa María de Chile, Darcy Fuenzalida, ha indicado que «las universidades tienen que afrontar urgentemente algunos de los retos incluidos dentro de los objetivos de desarrollo sostenible como la disponibilidad de agua, el acceso a energía e infraestructuras sostenibles, modalidades alternativas de consumo o medidas para detener el cambio climático» y que estos retos «solo serán resueltos con investigación, innovación y desarrollo, de forma multidisciplinaria y con emprendimiento, porque necesitamos nuevas formas o modelos de negocio a los que actualmente tenemos».
Fuenzalida ha comentado que en su país, Chile, todavía se invierte poco en estos temas (no hace más de un año que se ha creado un ministerio de ciencia para desarrollar una estructura organitzativa), y que es, por lo tanto, una tarea pendiente, así como que el 90 por ciento de la investigación se realiza en las universidades del Consejo Rector, formado por siete centros universitarios, entre ellos, la Universidad Técnica Federico Santa María.
El ecosistema creado en su centro universitario ha potenciado la red de contactos en los últimos veinte años con el propósito de afrontar las nuevas problemáticas que presenta el sector empresarial o la transferencia tecnológica mediante el doctorado en ingeniería aplicada. En su opinión, «la universidad tiene que evolucionar elos desafíos son diferentes, y hay que pasar de una investigación clásica a desarrollar equipos creativos, cambiando las formas de entender y trabajar del personal docente e investigador».
Imágenes del curso
Vídeo en diferentes formatos