Valencià:
La Universitat Jaume I ha celebrat el Segon seminari internacional sobre vil·les marítimes d’època romana titulat «Entre la terra i la mar. Villae maritimae i la protecció i salvaguarda del patrimoni arqueològic costaner». La reunió científica d’experts europeus i locals ha tingut lloc els dies 15 i 16 de desembre i ha sigut finançada per la Generalitat Valenciana.
Enguany, el seminari internacional ha centrat els objectius, d’una banda, a analitzar la funcionalitat de les vil·les marítimes i la seua relació amb les terres d'interior, i d’altra banda, en la protecció i la salvaguarda dels jaciments arqueològics costaners, en particular, d'aquest tipus de vil·les. Per això, la inauguració ha comptat amb la conferència titulada «Más allá del mar... la producción agraria en las villas marítimas» a càrrec de la professora Yolanda Peña Cervantes (UNED).
Una vil·la de l'època romana era un conjunt d'edificis que actuaven com a seu i centre de gestió d'una explotació agrària. Per part seua, les vil·les marítimes, situades en la costa, van servir com a espais d'esbarjo i descans estiuenc i explotaven els recursos agrícoles i pesquers. La construcció de vil·les al costat de la mar va comportar un canvi significatiu en el paisatge del litoral mediterrani.
L'adaptació i, en alguns casos, l'alteració de la costa, es fa evident quan s’estudien les restes de les grans vil·les del centre i sud d'Itàlia, territori en què és freqüent observar talls artificials de penya-segats, esculleres col·locades a una certa distància de la costa, molls, àrees d'atracada i grans estanys de peixos. Precisament, l'aqüicultura va ser un exponent del luxe dels propietaris de l'època republicana i d'inicis de l'època romana imperial.
Tot i que s'enfronten amb nombrosos problemes arqueològics, com ara la mala conservació o la urbanització del litoral de la conca mediterrània, les excavacions han aportat en els últims anys gran quantitat d'informació sobre les vil·les marítimes, la naturalesa d'aquests establiments i la seua especialització productiva: explotació dels recursos marins, pesca i aqüicultura, agricultura, etc. Les recents investigacions permeten, per tant, estudiar des d'altres perspectives el concepte de vil·la marítima, d'ací l'interès de celebrar aquest seminari internacional.
Aquesta iniciativa de l’Àrea d’Història Antiga i del grup d’investigació Antiqua: Història Antiga i Arqueologia de l’UJI s’ha organitzat amb la col·laboració de la Università di Macerata (Itàlia), el Museu Arqueològic de Borriana, el Servei d'Investigacions Arqueològiques i Prehistòriques de la Diputació de Castelló i l'Institut d'Estudis Catalans.
La trobada de científics impulsada per l’equip d’investigació de l’UJI s'ha clausurat amb una visita a les restes romanes de la ciutat de Sagunt. En aquesta ciutat, la professora Giulia Baratta (Università di Macerata) i els professors Marc Mayer (Universitat de Barcelona) i Josep Benedito (Universitat Jaume I) van dur a terme l’excursió/conferència «Sagunt in situ: comentant la realitat d’un mite».

Español:
La Universitat Jaume I ha celebrado el Segundo seminario internacional sobre villas marítimas de época romana titulado «Entre la tierra y el mar. Villae maritimae y la protección y salvaguarda del patrimonio arqueológico costero». La reunión científica de expertos europeos y locales ha tenido lugar los días 15 y 16 de diciembre y ha sido financiada por la Generalitat Valenciana.
Este año, el seminario internacional ha centrado los objetivos, por un lado, en analizar la funcionalidad de las villas marítimas y su relación con las tierras de interior, y por otro, en la protección y la salvaguarda de los yacimientos arqueológicos costeros, en particular, de este tipo de villas. Por eso, la inauguración ha contado con la conferencia titulada «Más allá del mar... la producción agraria en las villas marítimas» a cargo de la profesora Yolanda Peña Cervantes (UNED).
Una villa de la época romana era un conjunto de edificios que actuaban como sede y centro de gestión de una explotación agraria. Por su parte, las villas marítimas, situadas en la costa, sirvieron como espacios de recreo y descanso veraniego y explotaban los recursos agrícolas y pesqueros. Con la construcción de villas junto al mar, esto supone un cambio significativo en el paisaje del litoral mediterráneo.
La adaptación y, en algunos casos, la alteración de la costa se hace evidente cuando se estudian los restos de las grandes villas del centro y sur de Italia, territorio en que es frecuente observar cortes artificiales de acantilados, rompeolas colocados a cierta distancia de la costa, muelles, áreas de atraque y grandes estanques de peces. Precisamente, la acuicultura fue un exponente del lujo de los propietarios de la época republicana y de inicios de la época romana imperial.
A pesar de enfrentarse a numerosos problemas arqueológicos, como la mala conservación o la urbanización del litoral de la cuenca mediterránea, las excavaciones han aportado en los últimos años gran cantidad de información sobre las villas marítimas, la naturaleza de estos establecimientos y su especialización productiva: explotación de los recursos marinos, pesca y acuicultura, agricultura, etc. Las recientes investigaciones permiten, por tanto, estudiar desde otras perspectivas el concepto de villa marítima, y de aquí el interés de celebrar este seminario internacional.
Esta iniciativa del Área de Historia Antigua y del grupo de investigación Antiqua: Historia Antigua y Arqueología de la UJI se ha organizado con la colaboración de la Università di Macerata (Italia), el Museo Arqueológico de Burriana, el Servicio de Investigaciones Arqueológicas y Prehistóricas de la Diputación de Castellón y el Institut d'Estudis Catalans.
El encuentro de científicos impulsado por el equipo de investigación de la UJI se clausuró con una visita a los restos romanos de la ciudad de Sagunto. En esta ciudad, la profesora Giulia Baratta (Università di Macerata) y los profesores Marc Mayer (Universitat de Barcelona) y Josep Benedito (Universitat Jaume I) realizaron la excursión/conferencia «Sagunto in situ: comentando la realidad de un mito».