Valencià:
El grup internacional de científics SCORE (Sewage analysis CORe group Europe, www.score-network.eu), del qual forma part el grup de recerca de Química Analítica en Salut Pública i Medi Ambient, liderat pel professor Félix Hernández, i integrat en l'Institut Universitari de Plaguicides i Aigües de l'UJI, ha publicat els resultats de les campanyes de monitoratge dutes a terme entre 2011 i 2017 en la prestigiosa revista Addiction (https://doi.org/10.1111/add.14767) en un article liderat per la doctora Iria González Mariño, investigadora i professora del Departament de Química Analítica, Nutrició i Bromatologia de la Universitat de Salamanca.
En total, l'estudi ha analitzat l'aigua residual generada per uns 60 milions de persones de 120 ciutats en 37 països durant almenys una setmana, la qual cosa ha permès avaluar les tendències geogràfiques d'ús de quatre substàncies il·legals: amfetamina, metamfetamina, èxtasi i cocaïna. Vint-i-sis d'aquestes ciutats, de 14 països europeus (uns 19.3 milions de persones aproximadament), participen en l'estudi des de 2011, proporcionant dades anuals que han contribuït a establir patrons temporals de consum de drogues.
Els resultats confirmen les grans diferències existents en l'ús de substàncies psicoactivas entre els diferents països europeus. La cocaïna és la droga dominant a les ciutats del sud i oest del continent (Suïssa, Itàlia, França, Espanya o Regne Unit), i el seu consum ha experimentat un augment notable en la major part de les localitats monitorades durant el període 2011-2017. A Bèlgica i Països Baixos s'observa un important consum de cocaïna i també d'amfetamina, una substància la popularitat de la qual s'ha incrementat en aquests països i també en el nord d'Europa. El consum de metamfetamina, encara que menor que el de les altres quatre substàncies estimulants considerades, és especialment elevat en països de l'est (a Eslovàquia, República Txeca i est d'Alemanya), però s'està expandint al nord i al centre d'Europa.
L'èxtasi, sense arribar a dominar cap escenari dins del consum de substàncies d'abús, ha experimentat un augment al llarg del període estudiat. A diferència del que ocorre a Europa, el consum de metamfetamina és important a les ciutats monitorades a Amèrica del Nord (els Estats Units i el Canadà) i Australasia (Austràlia, Nova Zelanda i Corea del Sud), amb nivells mitjans que superen amb escreix els estimats a Europa de l'est. A Amèrica del Sud (Colòmbia i Martinica), la cocaïna torna a ser la substància dominant.
La correspondència entre les dades de consum de drogues d'abús derivats de l'anàlisi d'aigües residuals i els obtinguts mitjançant altres indicadors epidemiològics establerts, com les enquestes a la població o les estadístiques de decomisos, demostren el potencial d'aquesta metodologia com a indicador complementari en les estimacions de consum de substàncies psicoactivas. L'anàlisi d'aigües residuals proporciona resultats a nivell poblacional, pràcticament en temps real, la qual cosa permet identificar noves tendències d'abús amb una celeritat major amb la qual ho fan les metodologies tradicionals.
L'anàlisi d'aigües residuals amb finalitats epidemiològics és una disciplina científica de recent desenvolupament que presenta el potencial de monitorar l'ús de drogues d'abús a nivell poblacional i en temps pràcticament real. Mitjançant l'anàlisi de l'aigua d'entrada d'una estació depuradora d'aigües residuals (EDAR), i a partir de la concentració de la pròpia substància i/o dels metabòlits que s'excreten per orina, es pot estimar la quantitat de droga consumida per la població. Aquesta metodologia es va aplicar per primera vegada, de manera coordinada, a nivell europeu en 2011. Des de llavors, el grup internacional de científics SCORE (Sewage analysis CORe group Europe, www.score-network.eu) ha realitzat anàlisis i recopilat dades d'un nombre creixent de ciutats any rere any.

Notícia publicada a Twitter | LinkedIn

Español:
El grupo internacional de científicos SCORE (Sewage analysis CORe group Europe, www.score-network.eu), del que forma parte el grupo de investigación de Química Analítica en Salud Pública y Medio Ambiente, liderado por el profesor Félix Hernández, e integrado en el Instituto Universitario de Plaguicidas y Aguas de la UJI, han publicado los resultados de las campañas de monitorización llevadas a cabo entre 2011 y 2017 en la prestigiosa revista Addiction (https://doi.org/10.1111/add.14767) en un artículo liderado por la doctora Iria González Mariño, investigadora y profesora del Departamento de Química Analítica, Nutrición y Bromatología de la Universidad de Salamanca.
En total, el estudio ha analizado el agua residual generada por unos 60 millones de personas de 120 ciudades en 37 países durante al menos una semana, lo que ha permitido evaluar las tendencias geográficas de uso de cuatro sustancias ilegales: anfetamina, metanfetamina, éxtasis y cocaína. Veintiséis de estas ciudades, de 14 países europeos (unos 19.3 millones de personas aproximadamente), participan en el estudio desde 2011, proporcionando datos anuales que han contribuido a establecer patrones temporales de consumo de drogas.
Los resultados confirman las grandes diferencias existentes en el uso de sustancias psicoactivas entre los distintos países europeos. La cocaína es la droga dominante en las ciudades del sur y oeste del continente (Suiza, Italia, Francia, España o Reino Unido), y su consumo ha experimentado un aumento notable en la mayor parte de las localidades monitorizadas durante el período 2011-2017. En Bélgica y Países Bajos se observa un importante consumo de cocaína y también de anfetamina, una sustancia cuya popularidad se ha incrementado en estos países y también en el norte de Europa. El consumo de metanfetamina, aunque menor que el de las otras cuatro sustancias estimulantes consideradas, es especialmente elevado en países del este (en Eslovaquia, República Checa y este de Alemania), pero se está expandiendo al norte y al centro de Europa.
El éxtasis, sin llegar a dominar ningún escenario dentro del consumo de sustancias de abuso, ha experimentado un aumento a lo largo del período estudiado. A diferencia de lo que ocurre en Europa, el consumo de metanfetamina es importante en las ciudades monitorizadas en América del Norte (Estados Unidos y Canadá) y Australasia (Australia, Nueva Zelanda y Corea del Sur), con niveles medios que superan con creces los estimados en Europa del este. En América del Sur (Colombia y Martinica), la cocaína vuelve a ser la sustancia dominante.
La correspondencia entre los datos de consumo de drogas de abuso derivados del análisis de aguas residuales y los obtenidos mediante otros indicadores epidemiológicos establecidos, como las encuestas a la población o las estadísticas de decomisos, demuestran el potencial de esta metodología como indicador complementario en las estimaciones de consumo de sustancias psicoactivas. El análisis de aguas residuales proporciona resultados a nivel poblacional, prácticamente en tiempo real, lo que permite identificar nuevas tendencias de abuso con una celeridad mayor con la que lo hacen las metodologías tradicionales.
El análisis de aguas residuales con fines epidemiológicos es una disciplina científica de reciente desarrollo que presenta el potencial de monitorizar el uso de drogas de abuso a nivel poblacional y en tiempo prácticamente real. Mediante el análisis del agua de entrada de una estación depuradora de aguas residuales (EDAR), y a partir de la concentración de la propia sustancia y/o de los metabolitos que se excretan por orina, se puede estimar la cantidad de droga consumida por la población. Esta metodología se aplicó por primera vez, de forma coordinada, a nivel europeo en 2011. Desde entonces, el grupo internacional de científicos SCORE (Sewage analysis CORe group Europe, www.score-network.eu) ha realizado análisis y recopilado datos de un número creciente de ciudades año tras año.

Noticia publicada en  Twitter | LinkedIn