Valencià:
El catedràtic de Dret Eclesiàstic de l'Estat de la Universitat Complutense de Madrid, Javier Martínez Torrón, ha impartit a l'estudiantat de l'assignatura de Dret Eclesiàstic de l'Estat, impartida per la professora Maria Victoria Camarero, una conferència titulada «Es pot insultar la religió? Com regular jurídicament el llenguatge antireligiós» en la qual ha fet una exposició dels criteris pràctics d'anàlisi jurídica, des d'una perspectiva respectuosa dels drets fonamentals i de les situacions de tensió generades per l'ús del llenguatge ofensiu, intolerant o abusiu.
A manera d'exemple, el vocal de la Comissió Assessora de Llibertat Religiosa i membre del consell assessor en matèria de llibertat de religió i creences de l'Oficina d'Institucions Democràtiques i Drets Humans de l'Organització per a la Seguretat i la Cooperació a Europa (OSCE), entre els criteris exposats ha fet referència al fet que la llibertat d'expressió no protegeix el hate speech o discurs d'odi. A aquests efectes, la llibertat de religió o de creences no són cap excepció i han de tractar-se com qualsevol altra circumstància personal, com ara la raça o la identitat sexual.
Fora del hate speech, en general, l'ús del llenguatge ofensiu, per groller o acre que resulte, no pot ser restringit, en interès de la llibertat d'expressió, que implica el dret a exposar les pròpies opinions idees encara que «ofenguen, molesten i escandalitzen». Naturalment, l'excepció a aquesta regla és la difusió de calúmnies o d'injúries contra persones o institucions en el sentit dels articles 205 i 208 del Codi Penal. Aquest criteri coneix una excepció quan el llenguatge ofensiu té lloc en un espai públic, que ha d'estar presidit per un clima de tolerància i respecte.

Español:
El catedrático de Derecho Eclesiástico del Estado de la Universidad Complutense de Madrid, Javier Martínez Torrón, ha impartido al estudiantado de la asignatura de Derecho Eclesiástico del Estado, impartida por la profesora María Victoria Camarero, una conferencia titulada «¿Se puede insultar a la religión? Cómo regular jurídicamente el lenguaje antirreligioso» en la que ha hecho una exposición de los criterios prácticos de análisis jurídico, desde una perspectiva respetuosa de los derechos fundamentales, de las situaciones de tensión generadas por el uso del lenguaje ofensivo, intolerante o abusivo.
A modo de ejemplo, el vocal de la Comisión Asesora de Libertad Religiosa y miembro del consejo asesor en materia de libertad de religión y creencias de la Oficina de Instituciones Democráticas y Derechos Humanos de la Organización para la Seguridad y la Cooperación en Europa, entre los criterios expuestos ha hecho referencia a que la libertad de expresión no protege el hate speech o discurso de odio. A estos efectos, la libertad de religión o de creencias no son ninguna excepción y han de tratarse como cualquier otra circunstancia personal, como la raza o la identidad sexual.
Fuera del hate speech, en general, el uso del  lenguaje ofensivo, por grosero o acre que resulte, no puede ser restringido, en interés de la libertad de expresión, que implica el derecho a exponer las propias opiniones e  ideas aunque «ofendan, molesten y escandalicen». Naturalmente, una excepción a esta regla es la difusión de calumnias o de injurias contra personas o instituciones en el sentido de los artículos 205 y 208 del Código Penal. Este criterio conoce una excepción cuando el lenguaje ofensivo tiene lugar en un espacio público, que ha de estar presidido por un clima de tolerancia y respeto.