Valencià:
El desenvolupament cognitiu en la infància és crucial, i ha estat considerat el període més important de desenvolupament durant la vida de la persona. Un dels factors més rellevants en aquesta etapa és la posició socioeconòmica de la família, que inclou factors dels progenitors com els ingressos, el nivell formatiu i la classe social o ocupació que desenvolupen. Com a novetat d'aquest treball, l'equip investigador ha examinat el desenvolupament cognitiu de nens i nenes atenent de manera separada les característiques de la mare i del pare i considerant els diferents rols de gènere.
Comparant de manera separada en mares i pares el nivell formatiu i la classe social (basada en l'ocupació), l'equip investigador ha conclòs que durant la infantesa l'educació materna pesa més en el desenvolupament cognitiu, i en el cas del pare, és més rellevant la classe social, si bé existeix un ampli solapament entre els dos factors.
Entre les conclusions també destaca que l'edat i la intel·ligència de la mare són factors clau per al desenvolupament cognitiu, i que les nenes obtenen millors puntuacions que els nens, així com que les i els participants de major edat aconsegueixen millors resultats.
D'altra banda, comparant classe social, ingressos i educació en el desenvolupament cognitiu durant la infantesa, de manera conjunta entre pare i mare, s'explica prop del 10% de la variació del desenvolupament cognitiu de nenes i nens, i és la mare la que aporta lleugerament més pes en comparació amb el pare. Són elles les que majoritàriament surten del mercat laboral durant els primers anys de criança, amb el que l'educació compta amb una major estimulació cognitiva materna i aquesta pesa més que la de l'home en el desenvolupament neuronal en aquesta etapa.
En l'estudi també s'han inclòs variables relacionades amb el desenvolupament cognitiu dels progenitors (edat, país d'origen, salut mental, intel·ligència i consum de tòxics), de l'entorn familiar (tipus d'estructura familiar, nombre de germans/germanes, assistència a guarderia i repartiment del treball domèstic) i pròpies dels nens i les nenes com el sexe, l'edat, haver estat petit/a per a l'edat gestacional o ser prematur o prematura.
«El valor fonamental de l'estudi radica en el fet que, malgrat haver considerat altres elements determinants més pròxims al nen o nena, com poden ser variables d'exposició a tòxics durant l'embaràs (alcohol i tabac), l'efecte de variables distals i estructurals és prou forta per a jugar un paper fonamental. L'article convida a una reflexió social sobre quines mesures es poden prendre en l’àmbit polític per a reduir les diferències socials i de gènere», ha destacat Llúcia González, primera autora de l'article, que realitza el seu doctorat a la Universitat de València i és investigadora del Centre de Recerca Biomèdica en Xarxa d'Epidemiologia i Salut Pública (CIBERESP) i en la Fundació per al Foment de la Recerca Sanitària i Biomèdica (FISABIO).
Per la seua part, Ferran Ballester, catedràtic del Departament d'Infermeria de la Universitat de València i també investigador en FISABIO i en CIBERESP, afegeix que el treball s'emmarca en el projecte INMA (Infància i Medi Ambient), un estudi de cohorts de naixement que va començar a Espanya l'any 2003, i que realitza el seguiment prospectiu d'uns 4.000 parells de dones embarassades i els seus fills i filles en set àrees d'Espanya. Durant l'embaràs i la infància, s'ha recollit informació detallada sobre les característiques sociodemogràfiques, dieta, estils de vida i exposició a contaminants ambientals. La combinació d'aquesta informació permet dur a terme una precisa avaluació de la relació d'aquests factors i el desenvolupament infantil.
En l'estudi s'ha analitzat el desenvolupament cognitiu d'una cohort de 525 menors, d'entre 5 i 6 anys, del projecte INMA (Infància i Medi Ambient) de València. Un 51,4% eren nens i un 48,6% nenes. La recerca s'ha realitzat mitjançant la Puntuació Global Cognitiva (PGC) de les Escales McCarthy d'habilitats de nens i nenes.
En la recerca han participat la Universitat de València, FISABIO, la Universitat Jaume I, CIBERESP i la Xarxa de Recerca en Serveis de Salut en Malalties Cròniques (REDISEC).

Article:

González L et al. «The role of parental social class, education and unemployment on child cognitive development». Gac Sanit. (2020); 34(1):51-60. DOI:
https://doi.org/10.1016/j.gaceta.2018.07.014


Peu de fotografia:
(De dreta a esquerra). Llúcia González, Marisa Rebagliato (professora titular de la Unitat Predepartamental de Medicina de la Universitat Jaume I de Castelló), Mario Murcia (Conselleria de Sanitat i CIBERESP) i Ferran Ballester.

Español:
El desarrollo cognitivo en la infancia es crucial, y ha sido considerado el período más importante de desarrollo durante la vida de la persona. Uno de los factores más relevantes en esta etapa es la posición socioeconómica de la familia, que incluye factores de los progenitores como los ingresos, el nivel formativo y la clase social u ocupación que desarrollan. Como novedad de este trabajo, el equipo investigador ha examinado el desarrollo cognitivo de niños y niñas atendiendo de forma separada a las características de la madre y del padre y considerando los diferentes roles de género. 
Comparando de forma separada en madres y padres el nivel formativo y la clase social (basada en el empleo), el equipo investigador ha concluido que durante la niñez la educación materna pesa más en el desarrollo cognitivo, y en el caso del padre, es más relevante la clase social, si bien existe un amplio solapamiento entre los dos factores. 
Entre las conclusiones también destaca que la edad y la inteligencia de la madre son factores clave para el desarrollo cognitivo, y que las niñas obtienen mejores puntuaciones que los niños, así como que las y los participantes de mayor edad consiguen mejores resultados. 
Por otra parte, comparando clase social, ingresos y educación en el desarrollo cognitivo durante la niñez, de forma conjunta entre padre y madre, se explica cerca del 10% de la variación del desarrollo cognitivo de niñas y niños, y es la madre la que aporta ligeramente más peso en comparación al padre. Son ellas las que mayoritariamente salen del mercado laboral durante los primeros años de crianza, con lo que la educación cuenta con una mayor estimulación cognitiva materna y pesa más que la del hombre en el desarrollo neuronal en esta etapa. 
En el estudio también se han incluido variables relacionadas con el desarrollo cognitivo de los progenitores (edad, país de origen, salud mental, inteligencia y consumo de tóxicos), del entorno familiar (tipo de estructura familiar, número de hermanos/as, asistencia a guardería y reparto del trabajo doméstico) y propias de los niños y las niñas como el sexo, la edad, haber sido pequeño/a para la edad gestacional o ser prematuro o prematura. 
«El valor fundamental del estudio radica en que, a pesar de haber considerado otros elementos determinantes más próximos al niño o niña, como pueden ser variables de exposición a tóxicos durante el embarazo (alcohol y tabaco), el efecto de variables distales y estructurales es suficientemente fuerte para jugar un papel fundamental. El artículo invita a una reflexión social sobre qué medidas se pueden tomar a nivel político para reducir las diferencias sociales y de género», ha destacado Llúcia González, primera autora del artículo, que realiza su doctorado en la Universitat de València y es investigadora del Centro de Investigación Biomédica en Red de Epidemiología y Salud Pública (CIBERESP) y en la Fundación para el Fomento de la Investigación Sanitaria y Biomédica (FISABIO). 
Por su parte, Ferran Ballester, catedrático del Departamento de Enfermería de la Universitat de València y también investigador en FISABIO y en CIBERESP, añade que el trabajo se enmarca en el proyecto INMA (Infancia y Medio Ambiente), un estudio de cohortes de nacimiento que comenzó en España en el año 2003, y que realiza el seguimiento prospectivo de unos 4.000 pares de mujeres embarazadas y sus hijos e hijas en siete áreas de España. Durante el embarazo y la infancia, se ha recogido información detallada sobre las características sociodemográficas, dieta, estilos de vida y exposición a contaminantes ambientales. La combinación de dicha información permite llevar a cabo una precisa evaluación de la relación de dichos factores y el desarrollo infantil.
En el estudio se ha analizado el desarrollo cognitivo de una cohorte de 525 menores, de entre 5 y 6 años, del proyecto INMA (Infancia y Medio Ambiente) de València. Un 51,4% eran niños y un 48,6% niñas. La investigación se ha realizado mediante la Puntuación Global Cognitiva (PGC) de las Escalas McCarthy de habilidades de niños y niñas.
En la investigación han participado la Universitat de València, FISABIO, la Universitat Jaume I, CIBERESP y la Red de Investigación en Servicios de Salud en Enfermedades Crónicas (REDISEC).
 
Artículo:
González L et al. «The role of parental social class, education and unemployment on child cognitive development». Gac Sanit. (2020); 34(1):51-60. DOI: 
https://doi.org/10.1016/j.gaceta.2018.07.014
 
Pie de fotografía: 


(De derecha a izquierda). Llúcia González, Marisa Rebagliato (profesora titular de la Unidad Predepartamental de Medicina de la Universitat Jaume I de Castelló), Mario Murcia (Conselleria de Sanitat y CIBERESP) y Ferran Ballester.