Valencià:
Les xarxes de comunicacions òptiques estan experimentant una transformació significativa a causa de la creixent demanda de connectivitat i la necessitat d'obtenir dades en temps real. En els últims anys, els avanços en aquest camp han posat de manifest l'enorme potencial d'integrar comunicacions òptiques d'alta velocitat amb tècniques de sensing distribuït. Aquest últim terme engloba un conjunt de mètodes que converteixen una fibra òptica en un sensor capaç de detectar i localitzar pertorbacions (com ara canvis de temperatura i pressió, vibracions, deformacions, etc.) al llarg de desenes de quilòmetres.
El projecte europeu ECSTATIC «Enginyeria d’arquitectures combinades de sensors i telecomunicacions per a la caracterització tectònica i d’infraestructures», en el qual participa la Universitat Jaume I de Castelló, estudia la transformació de les xarxes de telecomunicacions en sistemes globals de sensing amb aplicacions en monitoratge ambiental, incloent-hi el seguiment de terratrèmols i tsunamis, la supervisió d'infraestructures i la detecció d'anomalies en la xarxa. Aconseguir aquest objectiu exigeix revisar les tècniques de comunicació actuals i les propietats dels senyals transmesos, així com els dissenys i arquitectures dels sistemes òptics existents.
Per a aprofitar aquesta oportunitat, ECSTATIC desenvoluparà tecnologies innovadores basades en mètodes òptics com la interferometria i la polarització aplicades al sensing òptic, millorant l'abast, la sensibilitat i la capacitat de localització actuals. Per a això, el projecte oferirà una àmplia gamma de solucions adaptables a diferents casos d'ús, garantint al mateix temps la coexistència del senyal de detecció amb el trànsit de dades en temps real.
Les tecnologies proposades es combinaran amb el processament digital de senyals (DSP) i l'aprenentatge automàtic (machine learning) per a optimitzar el seu rendiment. En concloure el projecte, s'haurà obtingut un coneixement profund sobre les capacitats, el cost i la compatibilitat dels sistemes desenvolupats amb la infraestructura de telecomunicacions, la qual cosa permetrà començar l'estandardització del sensing per fibra òptica en entorns de xarxes operatives.
L’equip de la universitat pública de Castelló està integrat per Vicente Durán Bosch, investigador del Grup de Recerca d’Òptica (GROC) i de l’Institut Universitari de Noves Tecnologies de la Imatge (INIT) i Jordi Navarro Alventosa, investigador en formació del Grup de Recerca d’Òptica, que contribuiran a la caracterització i implementació de les fonts de llum (pintes de freqüència) emprades pels sensors distribuïts.
El consorci, coordinat per la Universitat d'Aston (Regne Unit) està integrat per les universitats italianes de Pàdua i L'Aquila, les universitats espanyoles Jaume I de Castelló i Alcalá de Henares (Madrid), la Universitat d'Àtica Occidental (Grècia) i Chalmers University of Technology (Suècia); les empreses Coriant R&D GMBH (Alemanya), Organismos Tilepikoinonion Tis Ellados OTE AE de Grècia, Telecom Italia Sparkle SPA (Itàlia), Netword Rail Infrastructure Limited i Modus Research and Innovation Limited del Regne Unit i Enlightra Sarl (Suïssa) com a associada, i l’Observatori Nacional d’Atenes (Grècia).
La proposta d’ECSTATIC (101189595) s’emmarca en la convocatòria HORIZON-CL4-2024-DIGITAL-EMERGING-01 finançada pel Programa Horizon Europe de la Unió Europea, dins de les Accions d’investigació i innovació HORIZONTE sobre tecnologies digitals i emergents per a la competitivitat i l’adaptació al Pacte Verd.

Español:
Las redes de comunicaciones ópticas están experimentando una transformación significativa a causa de la creciente demanda de conectividad y la necesidad de obtener datos en tiempo real. En los últimos años, los avances en este campo han puesto de manifiesto el enorme potencial de integrar comunicaciones ópticas de alta velocidad con técnicas de sensing distribuido. Este último término engloba un conjunto de métodos que convierten una fibra óptica en un sensor capaz de detectar y localizar perturbaciones (como cambios de temperatura y presión, vibraciones, deformaciones, etc.) a lo largo de decenas de kilómetros.
El proyecto europeo ECSTATIC «Ingeniería de arquitecturas combinadas de sensores y telecomunicaciones para la caracterización tectónica y de infraestructuras», en el que participa la Universitat Jaume I de Castellón, estudia la transformación de las redes de telecomunicaciones en sistemas globales de sensing con aplicaciones en monitorización ambiental, incluyendo el seguimiento de terremotos y tsunamis, la supervisión de infraestructuras y la detección de anomalías en la red. Conseguir este objetivo exige revisar las técnicas de comunicación actuales y las propiedades de las señales transmitidas, así como los diseños y arquitecturas de los sistemas ópticos existentes.
Para aprovechar esta oportunidad, ECSTATIC desarrollará tecnologías innovadoras basadas en métodos ópticos como la interferometria y la polarización aplicadas al sensing óptico, mejorando el alcance, la sensibilidad y la capacidad de localización actuales. Para lo cual, el proyecto ofrecerá una amplia gama de soluciones adaptables a diferentes casos de uso, garantizando al mismo tiempo la coexistencia de la señal de detección con el tráfico de datos en tiempo real.
Las tecnologías propuestas se combinarán con el procesamiento digital de señales (DSP) y el aprendizaje automático (machine learning) para optimizar su rendimiento. Al concluir el proyecto, se habrá obtenido un conocimiento profundo sobre las capacidades, el coste y la compatibilidad de los sistemas desarrollados con la infraestructura de telecomunicaciones, lo cual permitirá empezar la estandarización del sensing por fibra óptica en entornos de redes operativas.
El equipo de la universidad pública de Castellón está integrado por Vicente Durán Bosch, investigador del Grupo de Investigación de Óptica (GROC) y del Instituto Universitario de Nuevas Tecnologías de la Imagen (INIT) y Jordi Navarro Alventosa, investigador en formación del Grupo de Investigación de Óptica, que contribuirán a la caracterización e implementación de las fuentes de luz (peines de frecuencia) empleadas por los sensores distribuidos.
El consorcio, coordinado por la Universidad de Aston (Reino Unido) está integrado por las universidades italianas de Padua y L'Aquila, las universidades españolas Jaume I de Castelló y Alcalá de Henares (Madrid), la Universidad de Ática Occidental (Grecia) y Chalmers University of Technology (Suecia); las empresas Coriant R&D GMBH (Alemania), Organismos Tilepikoinonion Tis Ellados OTE AE de Grecia, Telecom Italia Sparkle SPA (Italia), Netword Rail Infrastructure Limited y Modus Research and Innovation Limited del Reino Unido y Enlightra Sarl (Suiza) como asociada, y el Observatorio Nacional de Atenas (Grecia).
La propuesta de ECSTATIC (101189595) se enmarca en la convocatoria HORIZON-CL4-2024-DIGITAL-EMERGING-01 financiada por el Programa Horizon Europe de la Unión Europea, dentro de las Acciones de investigación e innovación HORIZONTE sobre tecnologías digitales y emergentes para la competitividad y la adaptación al Pacto Verde.