Valencià:
Un dels principals indicadors utilitzats per a avaluar l'activitat investigadora realitzada en universitats i organismes de recerca, assignar fons en projectes i subvencions i elaborar rànquings internacionals d'institucions és el nombre d'articles científics publicats en revistes acadèmiques recollides i indexades en unes certes bases de dades de prestigi i reconeixement a escala mundial. Aquests articles són revisats per parells («avaluació d'experts») que és el procés que dona fiabilitat a la recerca.
En els últims anys, aquesta pràctica ha donat com a resultat que el nombre d'articles científics s'haja disparat de manera extraordinària en l'àmbit mundial. En la comunitat acadèmica comença a créixer la idea que aquesta pressió per publicar pot estar jugant una mala passada a la qualitat. D'altra banda, l'evidència suggereix que aquest focus en les mètriques també ha conduït a un increment de males pràctiques, com ara el plagi, la publicació de resultats fraudulents, l'aparició de revistes «depredadores» o, fins i tot, l'aparició de pràctiques de citació inapropiades.
Molt recentment, la Xina ha decidit abordar aquest assumpte. No es tracta de desincentivar la publicació en revistes d'impacte, sinó d'eliminar les pràctiques inapropiades de publicació i citació. Entre altres qüestions, les institucions han deixat de promoure la contractació de professorat d'acord amb criteris exclusivament centrats en el nombre de textos publicats i les seues cites.
En un context aparentment allunyat, en els últims anys s'està vivint un canvi de paradigma en l'escenari internacional de la comunicació científica amb la consolidació de l'accés obert, la multiplicació de manaments d'accés obert per les agències finançadores de la recerca, liderades per la Comissió Europea, i l'auge del moviment de ciència oberta. Aquest canvi s'ha vist enfortit amb la recent publicació del Pla S que aposta per un accés obert immediat per a qualsevol publicació finançada per les agències que el secunden.
Es tracta de fer els resultats de la recerca finançada amb fons públics accessibles en format digital per a la comunitat científica que els produeix i la societat que els finança, potenciant la reproductibilitat de la ciència i la reutilització dels resultats i garantint, al mateix temps, els estàndards de qualitat i rigor científics. Tot això sense pagar els obscens peatges econòmics que generen les grans editorials científiques.
En aquesta direcció, institucions del major prestigi acadèmic mundial com l'Institut Tecnològic de Massachussetts (MIT) han anunciat recentment la seua aposta decidida per l'accés obert finalitzant negociacions amb una de les majors editorials acadèmiques. Amb l'objectiu de fer arribar a la seua comunitat acadèmica aquest tipus de debats i altres qüestions que afecten l'activitat científica, la Universitat Jaume I ha posat en marxa recentment un «Observatori de la Recerca».
En aquest context es realitzen les jornades «Transparencia, acceso abierto y sistemas de evaluación de la investigación. Los cambios que se avecinan», organitzades pel Departament de Filosofia i Sociologia i l'Observatori de la Recerca del Vicerectorat de Recerca i Transferència de la Universitat Jaume I, que pretenen generar un fòrum de debat sobre tots dos assumptes de cabdal importància per al futur de l'activitat investigadora en l’àmbit nacional. L'activitat s'organitza entorn de dues sessions obertes al públic i impartides mitjançant videoconferència els dies 23 i 24 de setembre a les 17 hores amb la participació de dos experts en la matèria: Emilio Delgado López-Cózar, de la Universitat de Granada, i Ignasi Labastida i Joan de la Universitat de Barcelona.

Español:
Uno de los principales indicadores utilizados para evaluar la actividad investigadora realizada en universidades y organismos de investigación, asignar fondos en proyectos y subvenciones y elaborar rankings internacionales de instituciones es el número de artículos científicos publicados en revistas académicas recogidas e indexadas en ciertas bases de datos de prestigio y reconocimiento a nivel mundial. Estos artículos son revisados por pares (peer review) que es el proceso que da fiabilidad a la investigación. 
En los últimos años, esta práctica ha dado como resultado que el número de artículos científicos se haya disparado de manera extraordinaria a nivel mundial. En la comunidad académica empieza a crecer la idea de que esta presión por publicar puede estar jugando una mala pasada a la calidad. Por otra parte, la evidencia sugiere que este foco en las métricas también ha conducido a un incremento de malas prácticas, tales como el plagio, la publicación de resultados fraudulentos, la aparición de revistas «depredadoras» o, incluso, la aparición de prácticas de citación inapropiadas.
Muy recientemente, China ha decido abordar este asunto. No se trata de desincentivar la publicación en revistas de impacto sino de atajar las prácticas inapropiadas de publicación y citación. Entre otras cuestiones, las instituciones han dejado de promover la contratación de profesorado de acuerdo a criterios exclusivamente centrados en el número de textos publicados y sus citas.
En un contexto aparentemente alejado, en los últimos años se está viviendo un cambio de paradigma en el escenario internacional de la comunicación científica con la consolidación del acceso abierto, la multiplicación de mandamientos de acceso abierto por las agencias financiadoras de la investigación, lideradas por la Comisión Europea, y el auge del movimiento de ciencia abierta. Cambio que se ha visto fortalecido con la reciente publicación del Plan S que apuesta por un acceso abierto inmediato para cualquier publicación financiada por las agencias que lo secundan. 
Se trata de hacer los resultados de la investigación financiada con fondos públicos accesibles en formato digital para la comunidad científica que los produce y la sociedad que los financia, potenciando la reproductibilidad de la ciencia y la reutilización de los resultados y garantizando, al mismo tiempo, los estándares de calidad y rigor científicos. Todo ello sin pagar los obscenos peajes económicos que generan las grandes editoriales científicas.
En esta dirección, instituciones del mayor prestigio académico mundial como el Instituto Tecnológico de Massachussetts (MIT) han anunciado recientemente su apuesta decidida por el acceso abierto finalizando negociaciones con una de las mayores editoriales académicas. 
Con el objetivo de hacer llegar a su comunidad académica este tipo de debates y otras cuestiones que afectan a la actividad científica, la Universitat Jaume I ha puesto en marcha recientemente un «Observatorio de la Investigación». 
En este contexto se realizan las jornadas «Transparencia, acceso abierto y sistemas de evaluación de la investigación. Los cambios que se avecinan», organizadas por el Departamento de Filosofía y Sociología y el Observatorio de la Investigación del Vicerrectorado de Investigación y Transferencia de la Universitat Jaume I, que pretenden generar un foro de debate sobre ambos asuntos de capital importancia para el futuro de la actividad investigadora a nivel nacional. La actividad se organiza en torno a dos sesiones abiertas al público e impartidas mediante videoconferencia los días 23 y 24 de septiembre a las 17 horas con la participación de dos expertos en la materia: Emilio Delgado López-Cózar, de la Universidad de Granada e Ignasi Labastida i Juan de la Universitat de Barcelona.