Valencià:
La Xarxa Vives d’Universitats ha fet avui públics els resultats de l’informe Via Universitària: accés, condicions d’aprenentatge, expectatives i retorns dels estudis universitaris (2017-2019), en què han participat més de 40.000 estudiants de 20 universitats de Catalunya, el País Valencià, les Illes Balears i Andorra, entre els quals es troba l’estudiantat de la Universitat Jaume I. L’estudi analitza les condicions de vida dels estudiants, les seues formes d’estudiar, la seua vinculació amb la universitat, els seus hàbits culturals, els condicionants econòmics, així com les seues expectatives, valors i creences en relació amb l’educació superior. Via Universitària s’alinea amb els resultats de l’informe Eurostudent, que agrupa la mateixa informació en relació amb 28 països europeus.
L’informe s’ha presentat a la Universitat de Barcelona en una jornada en què la rectora de l’UJI, Eva Alcón, ha participat en la taula redona titulada «Una universitat per a tothom?».
Satisfacció amb la universitat i optimisme respecte a les expectatives de futur
Sis de cada deu estudiants estan satisfets amb l’experiència a la universitat, que valoren amb «entusiasme» i/o «acontentament». Les expectatives de futur són avui més optimistes que fa tres anys, quan es va realitzar la primera onada de l’enquesta Via Universitària. Així, el 36% confia que els estudis li permetran assolir una posició social alta, mentre que en 2016 només ho creia el 25%. La majoria (54%) també  creu que els estudis li permetran assegurar-se bons ingressos; en 2016 només ho considerava el 40%. Així mateix, 8 de cada 10 estudiants creu que els estudis que cursa li seran útils per a cultivar-se i aconseguir una feina interessant i 7 de cada 10 considera, a més, que li permetran contribuir a la millora de la societat i trobar una feina més bona o relacionada amb els estudis. La major part (60%) se sent també integrat en la vida universitària i pensa que està ben preparat per a incorporar-se al món laboral-social i que la universitat l’ha ajudat força (68%).
La implicació institucional de l’estudiantat és moderada. Dos de cada deu estudiants de grau ha participat en algun òrgan de gestió universitari, assemblea o associació. Tanmateix, la participació cultural i esportiva és reduïda, atès que només 3 de cada 10 hi ha mostrat interès. 
Encara hi ha un camí per recórrer en termes d’equitat social i de gènere 
La classe social predominant a la universitat és la classe alta: el 55% als graus i el 58% als màsters. Per contra, la classe social baixa és la menys representada en ambdós casos: suposa només l’11% de l’estudiantat.
En termes de gènere, les dones són majoria a la universitat (62%), però la seua presència és encara minoritària en les enginyeries (32%) i titulacions mixtes (44,6%). A més, l’estudi Via Universitària mostra que les carreres reprodueixen les tasques de l’àmbit domèstic marcades pel gènere. Les dones s’orienten cap a les àrees de salut i de cura, mentre que els homes cap a les que tenen a veure amb l’espai exterior de poder i de presa de decisions.
Els resultats de l’informe de la Xarxa Vives també constaten que les estudiantes s’esforcen molt més a respondre a les exigències acadèmiques, especialment en carreres masculinitzades, on són minoria. Són més disciplinades i constants en l’estudi. La proporció de dones que mostra un nivell alt de dedicació a l’estudi (més de 40 hores setmanals) és superior a la dels homes: 40% enfront del 34%. Les dones inverteixen més temps a assistir a classe i estudiar, a més de la cura d’altres, feines a casa i transport, mentre que els homes dediquen més temps al treball remunerat, aficions i vida social.
A més, com més edat, més perjudicada resulta la dona a l’hora d’exercir l’ofici d’estudianta, perquè les càrregues familiars l’afecten en major mesura i perd més temps d’oci personal que l’home. De fet, les dones disposen de dues hores setmanals menys per a l’oci personal que els homes.
La via majoritària d’accés a la universitat continua sent la tradicional
La gran majoria d’estudiants (82%) accedeixen a la universitat per la via tradicional, és a dir, mitjançant prova d’accés a la universitat, sense retard ni interrupcions en l’estudi. I només un de cada deu accedeix per vies alternatives, com la formació professional (una via d’accés que s’ha reduït en 7 punts en tres anys).
Les interrupcions en els estudis estan causades per condicionants socials, econòmics i laborals. Els fills d’estrangers i membres de famílies amb un nivell formatiu baix són més vulnerables al retard en la consecució dels estudis universitaris. També aquells de més edat, els que accedeixen a la universitat amb notes baixes i els que estudien en modalitat virtual, a més dels estudiants d’enginyeries, arquitectures o ciències experimentals.
El suport familiar, essencial per poder estudiar a la universitat
Els progenitors són els principals finançadors dels estudis, tant en els graus (58%) com en els màsters (43%). De fet, per al 25% dels estudiants de grau, els ingressos familiars són l’única font de finançament amb la qual afrontar les despeses derivades dels estudis universitaris. Les beques són la segona font d’ingressos en importància, però 6 de cada 10 estudiants declara no rebre’n cap.
Els ingressos per treball durant el curs o les vacances són la tercera font de finançament. Més de la meitat dels estudiants de grau (52%) compaginen feina i estudis, si bé el percentatge d’aquest grup s’ha reduït un 7% des de 2016. En el cas dels estudiants de màster, el 36% es dedica als estudis a temps complet.
Sis de cada deu estudiants de grau encara viu a casa dels progenitors
El 63% dels estudiants universitaris de grau viuen a la llar familiar. Dels estudiants emancipats (35%), els d’origen més acomodat accedeixen a residències universitàries en major proporció, i els d’origen menys afavorit a lloguers compartits amb altres estudiants. Tenint en compte els resultats d’Eurostudent 2018, la mitjana europea d’estudiants que viuen a la llar familiar se situa en el 36%. Així, ens trobaríem en la situació d’Albània i Croàcia (51%), Geòrgia (65%) i Itàlia (69%) i en la situació contrària a la de la majoria de països inclosos en l’enquesta europea, en els que els estudiants viuen majoritàriament fora de casa dels progenitors. A Finlàndia viuen amb els pares el 4% dels estudiants, a Dinamarca el 8% i a Noruega el 9%.
La mobilitat internacional, repte pendent
Només un 8% dels estudiants universitaris ha fet mobilitat internacional, tot i que un 37% pensa fer-ho. Per a 9 de cada 10 les dificultats econòmiques són una barrera molt o bastant important a l’hora de cursar estudis a l’estranger.
Els estudiants de classe social alta fan el doble de mobilitat internacional (10%) que els de classe social baixa (4,7%). La classe social mitjana també està per davall; només el 6,3% dels estudiants cursa estudis a l’estranger. L’estada internacional ve finançada sobretot pels progenitors (63%), beques, ajuts i préstecs (19%) i finançament propi (16%).
Via Universitària és un dels projectes troncals del programa d’estudiants que desenvolupa la Xarxa Vives i ocupa un lloc destacat entre les 150 accions del pla d’actuació anual de la institució. La primera edició de l’enquesta, que es va impulsar amb la Fundació Jaume Bofill, es va presentar el 2016. Aquesta segona edició ha comptat amb la col·laboració de la Generalitat de Catalunya, l’Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya (AQU), l’Agència de Qualitat de l’Ensenyament Superior d’Andorra i La Caixa.
Més informació

Español:
La Red Vives de Universidades ha hecho hoy públicos los resultados del informe Via Universitària: Accés, condicions d’aprenentatge, expectatives i retorns dels estudis universitaris (2017-2019), en el que han participado más de 40.000 estudiantes de 20 universidades de Cataluña, el País Valenciano, las Islas Baleares y Andorra, entre los que se encuentran estudiantes de la Universitat Jaume I. El estudio analiza las condiciones de vida de los estudiantes, sus formas de estudiar, su vinculación con la universidad, sus hábitos culturales, los condicionantes económicos, así como sus expectativas, valores y creencias en relación a la educación superior. Via Universitària se alinea con los resultados del informe Eurostudent, que agrupa la misma información en relación a 28 países europeos.
El informe se ha presentado en la Universitat de Barcelona en una jornada en la que la rectora de la UJI, Eva Alcón, ha participado en la mesa redonda titulada «¿Una universidad para todo el mundo?».
Satisfacción con la universidad y optimismo respecto a las expectativas de futuro

Seis de cada diez estudiantes están satisfechos con la experiencia en la universidad, que valoran con «entusiasmo» y/o «satisfacción». Las expectativas de futuro son hoy más optimistas que hace tres años, cuando se realizó la primera oleada de la encuesta Via Universitèria. Así, el 36% confía en que los estudios le permitirán lograr una posición social alta, mientras que en 2016 solo lo creía el 25%. La mayoría (54%) también cree que los estudios le permitirán asegurarse buenos ingresos; en 2016 solo lo consideraba el 40%. Así mismo, 8 de cada 10 estudiantes cree que los estudios que cursa le serán útiles para cultivarse y conseguir un trabajo interesante y 7 de cada 10 considera además que le permitirán contribuir a la mejora de la sociedad y encontrar un trabajo más bueno o relacionado con los estudios. La mayor parte (60%) se siente también integrado en la vida universitaria y piensa que está muy preparado para incorporarse al mundo laboral-social y que la universidad le ha ayudado bastante (68%).
La implicación institucional del estudiantado es moderada. Dos de cada diez estudiantes de grado ha participado en algún órgano de gestión universitario, asamblea o asociación. Aun así, la participación cultural y deportiva es reducida, dado que solo 3 de cada 10 ha mostrado interés.
Todavía hay un camino por recorrer en términos de equidad social y de género

La clase social predominante en la universidad es la clase alta: el 55% en los grados y el 58% en los másteres. Por el contrario, la clase social baja es la menos representada en ambos casos: supone solo el 11% del estudiantado.
En términos de género, las mujeres son mayoría en la universidad (62%), pero su presencia es todavía minoritaria en las ingenierías (32%) y titulaciones mixtas (44,6%). Además, el estudio Via Universitària muestra que las carreras reproducen las tareas del ámbito doméstico marcadas por el género. Las mujeres se orientan hacia las áreas de salud y de cuidados, mientras que los hombres hacia las que tienen que ver con el espacio exterior de poder y de toma de decisiones.
Los resultados del informe de la Red Vives también constatan que las estudiantes se esfuerzan mucho más en responder a las exigencias académicas, especialmente en carreras masculinizadas, donde son minoría. Son más disciplinadas y constantes en el estudio. La proporción de mujeres que muestra un nivel alto de dedicación al estudio (más de 40 horas semanales) es superior a la de los hombres: 40% frente al 34%. Las mujeres invierten más tiempo en asistir a clase y estudiar, además del cuidado de otros, trabajos en casa y transporte, mientras que los hombres dedican más tiempo al trabajo remunerado, aficiones y vida social.
Además, cuanto más edad, más perjudicada resulta la mujer a la hora de ejercer el oficio de estudiante, porque las cargas familiares le afectan en mayor medida y pierde más tiempo de ocio personal que el hombre. De hecho, las mujeres disponen de dos horas semanales menos para el ocio personal que los hombres.
La vía mayoritaria de acceso a la universidad continúa siendo la tradicional

La gran mayoría de estudiantes (82%) acceden a la universidad por la vía tradicional, es decir, mediante prueba de acceso a la universidad, sin retraso ni interrupciones en el estudio. Y solo uno de cada diez accede por vías alternativas, como la formación profesional (una vía de acceso que se ha reducido en 7 puntos en tres años).
Las interrupciones en los estudios están causadas por condicionantes sociales, económicos y laborales. Los hijos de extranjeros y miembros de familias con un nivel formativo bajo son más vulnerables al retraso en la consecución de los estudios universitarios. También aquellos de más edad, los que acceden a la universidad con notas bajas y los que estudian en modalidad virtual, además de los estudiantes de ingenierías, arquitecturas o ciencias experimentales.
El apoyo familiar, esencial para poder estudiar en la universidad

Los progenitores son los principales financiadores de los estudios, tanto en los grados (58%) como en los másteres (43%). De hecho, para el 25% de los estudiantes de grado, los ingresos familiares son la única fuente de financiación con la que afrontar los gastos derivados de los estudios universitarios. Las becas son la segunda fuente de ingresos en importancia, pero 6 de cada 10 estudiantes declara no recibir ninguna.
Los ingresos por trabajo durante el curso o las vacaciones son la tercera fuente de financiación. Más de la mitad de los estudiantes de grado (52%) compaginan trabajo y estudios, si bien el porcentaje de este grupo se ha reducido un 7% desde 2016. En el caso de los estudiantes de máster, el 36% se dedica a los estudios a tiempo completo. 

Seis de cada diez estudiantes de grado todavía vive en casa de los progenitores

El 63% de los estudiantes universitarios de grado viven en el hogar familiar. De los estudiantes emancipados (35%), los de origen más acomodado acceden a residencias universitarias en mayor proporción, y los de origen menos favorecido a alquileres compartidos con otros estudiantes. Teniendo en cuenta los resultados de Eurostudent 2018, la media europea de estudiantes que viven en el hogar familiar se sitúa en el 36%. Así, nos encontraríamos en la situación de Albania y Croacia (51%), Georgia (65%) e Italia (69%) y en la situación contraria a la de la mayoría de países incluidos en la encuesta europea, en los que los estudiantes viven mayoritariamente fuera de casa de los progenitores. En Finlandia vive con los padres el 4% de los estudiantes, en Dinamarca el 8% y en Noruega el 9%.
La movilidad internacional, reto pendiente

Solo un 8% de los estudiantes universitarios ha hecho movilidad internacional, a pesar de que un 37% piensa hacerlo. Para 9 de cada 10 las dificultades económicas son una barrera muy importante o bastante importante a la hora de cursar estudios en el extranjero.


Los estudiantes de clase social alta realizan el doble de movilidad internacional (10%) que los de clase social baja (4,7%). La clase social media también está por debajo; solo el 6,3% de los estudiantes cursa estudios en el extranjero. La estancia internacional viene financiada sobre todo por los progenitores (63%), becas, ayudas y préstamos (19%) y financiación propia (16%).
Via Universitària es uno de los proyectos troncales del programa de estudiantes que desarrolla la Red Vives y ocupa un lugar destacado entre las 150 acciones del plan de actuación anual de la institución. La primera edición de la encuesta, que se impulsó con la Fundación Jaume Bofill, se presentó en 2016. Esta segunda edición ha contado con la colaboración de la Generalitat de Cataluña, la Agencia para la Calidad del Sistema Universitario de Cataluña (AQU), la Agencia de Calidad de la Enseñanza Superior de Andorra y La Caixa.
Más información