Valencià:
Els col·lectius ciutadans de la zona de Penyagolosa han començat a concretar el projecte de comunitat patrimonial que volen desenvolupar en un futur immediat, en el marc de les jornades «Les persones i els patrimonis» que han tingut lloc a Vistabella del Maestrat el cap de setmana del 2 i 3 de juliol.
La celebració de la trobada ha sigut el punt de partida d'un projecte que té com a objectiu la creació d'una comunitat viva al voltant dels patrimonis de Penyagolosa i se centra en les relacions del patrimoni com a recurs per al desenvolupament de vincles i interaccions entre les persones que fan possible el manteniment i socialització d'aquests patrimonis. El projecte té una perspectiva territorial clara i sorgeix després de les converses i de l'anàlisi dels diferents models d'organització comunitària que s’han exposat a Vistabella i que estan basats en la participació. La iniciativa comptarà amb el suport del Programa d'Extensió Universitària (PEU-UJI) i hi tindrà un paper fonamental el Centre d'Estudis de Penyagolosa.
Les jornades han servit als col·lectius i ciutadans de Penyagolosa per a conèixer quatre models diferents d'organització ciutadana al voltant de la cultura i el patrimoni. Un ha sigut el que ha presentat Ángel Astorqui, arqueòleg i gestor cultural de La Ortiga Colectiva, de Cantabria, que ha explicat la forma de treballar del col·lectiu i que ha assegurat que «hi ha moltes maneres de veure el territori i el mapa no és el territori», al mateix temps que ha assenyalat que «ens agrada molt treballar amb les persones i analitzar el territori amb elles, ja que identifiquen millor les seues problemàtiques, les seues realitats i elles són les que aporten les solucions, i això és comú a tots els territoris».
D'altra banda, Marcos García, gestor cultural i especialista en laboratoris ciutadans i participació comunitària, ha aprofundit en el tema dels laboratoris ciutadans i ha explicat que «la manera d’organitzar-se és essencial per tal de dissenyar el projecte que es vol portar a terme, i al mateix temps s'ha d’establir el grau i nivell de participació i col·laboració i les distribucions de tasques i responsabilitats». García ha assenyalat que s'ha de tenir en compte que «parlem de treball comunitari, i en aquest treball són claus conceptes com solidaritat, generositat o confiança per tal d’establir llaços, aliances i xarxes». El gestor cultural ha considerat molt positiu el fet «d'integrar persones de diferents edats en el projecte per a aconseguir la cooperació intergenacional».
Per la seua banda, Alicia Sellés, diplomada en Documentació i Biblioteconomia, ha parlat sobre les biblioteques comunitàries. L'experta ha explicat que «les biblioteques han evolucionat com a espais culturals fonamentals per als nostres pobles i ciutats», i sobre aqueix punt ha assenyalat que del fet de projectar noves biblioteques poden «eixir nous models comunitaris que treballen directament amb les persones i les seues col·leccions bibliogràfiques particulars amb l’objectiu de definir un fons compartit de llibres i un projecte cultural de caràcter integral».
Per últim, Óscar Navajas, assessor de La Ponte Ecomuseu, ha parlat del projecte asturià i ha incidit que aquesta iniciativa «és un lloc en el qual es parla de persones i de les seues necessitats, i està present la idea de participació». En aquest sentit, ha assenyalat que «les parets del museu són el mateix territori i les històries de les persones i les peces exposades són els patrimonis». A més, l'expert ha explicat que «aquest punt de partida planteja una veritable innovació social patrimonial pel que fa al paper i la legitimitat de la ciutadania per a organitzar-se i plantejar accions en el seu territori».
Una vegada exposades les diferents experiències comunitàries, els col·lectius i la ciutadania de Penyagolosa ha iniciat unes taules de treball amb l'objectiu de trobar un projecte al voltant del seu patrimoni. En aquest sentit, la iniciativa parteix de la definició de comunitat patrimonial de la Convenció de Faro del Consell d’Europa. D’acord amb aquesta, les comunitats patrimonials «les componen persones que valoren aspectes específics d'un patrimoni cultural que desitgen conservar i transmetre a futures generacions, en el marc de l'actuació dels poders públics», segons diu l'article 2 del Consell d'Europa.
Les jornades s'emmarquen en el pla de formació «Cultura per a la recuperació» de la Generalitat Valenciana en col·laboració amb la Universitat Jaume I de Castelló i han sigut organitzades pel PEU-UJI en col·laboració amb la Mancomunitat de Penyagolosa, els ajuntaments de Vistabella del Maestrat, Xodos, Benafigos i Atzeneta del Maestrat i el Centre d’Estudis de Penyagolosa.

Español:
Los colectivos ciudadanos de la zona de Penyagolosa han empezado a concretar el proyecto de comunidad patrimonial que quieren desarrollar en un futuro inmediato, en el marco de las jornadas «Las personas y los patrimonios» que han tenido lugar en Vistabella del Maestrat el fin de semana del 2 y 3 de julio.
La celebración del encuentro ha sido el punto de partida de un proyecto que tiene como objetivo la creación de una comunidad viva alrededor de los patrimonios de Penyagolosa y se centra en las relaciones del patrimonio como recurso para el desarrollo de vínculos e interacciones entre las personas que hacen posible el mantenimiento y socialización de estos patrimonios. El proyecto tiene una perspectiva territorial clara y surge después de las conversaciones y del análisis de los diferentes modelos de organización comunitaria que se han expuesto en Vistabella y que están basados en la participación. La iniciativa contará con el apoyo del Programa de Extensión Universitaria (PEU-UJI) y en él tendrá un papel fundamental el Centro de Estudios de Penyagolosa.
Las jornadas han servido a los colectivos y ciudadanos de Penyagolosa para conocer cuatro modelos diferentes de organización ciudadana alrededor de la cultura y el patrimonio. Uno ha sido el que ha presentado Ángel Astorqui, arqueólogo y gestor cultural de La Ortiga Colectiva, de Cantabria, que ha explicado la forma de trabajar del colectivo y que ha asegurado que «hay muchas maneras de ver el territorio y el mapa no es el territorio», al mismo tiempo que ha señalado que «nos gusta mucho trabajar con las personas y analizar el territorio con ellas, puesto que identifican mejor sus problemáticas y sus realidades y ellas son las que aportan las soluciones, y esto es común en todos los territorios».
Por otro lado, Marcos García, gestor cultural y especialista en laboratorios ciudadanos y participación comunitaria, ha profundizado en el tema de los laboratorios ciudadanos y ha explicado que «la manera de organizarse es esencial para diseñar el proyecto que se quiere llevar a cabo, y al mismo tiempo se tiene que establecer el grado y nivel de participación y colaboración y las distribuciones de tareas y responsabilidades». García ha señalado que se tiene que tener en cuenta que «hablamos de trabajo comunitario y en este trabajo son claves conceptos como solidaridad, generosidad o confianza para establecer lazos, alianzas y redes». El gestor cultural ha considerado muy positivo el hecho «de integrar a personas de diferentes edades en el proyecto para conseguir esa cooperación intergenacional».
Por su parte, Alicia Sellés, diplomada en Documentación y Biblioteconomía, ha hablado sobre las bibliotecas comunitarias. La experta ha explicado que «las bibliotecas han evolucionado como espacios culturales fundamentales para nuestros pueblos y ciudades», y en ese punto ha señalado que de proyectar nuevas bibliotecas pueden «salir nuevos modelos comunitarios que trabajan directamente con las personas y sus colecciones bibliográficas particulares con el objetivo de definir un fondo compartido de libros y un proyecto cultural de carácter integral».
Por último, Óscar Navajas, asesor de La Ponte Ecomuseu, ha hablado del proyecto asturiano y ha incidido en que esta iniciativa «es un lugar en el que se habla de personas y de sus necesidades, y está presente la idea de participación». En este sentido, ha señalado que «las paredes del museo son el mismo territorio y las historias de las personas y las piezas expuestas son los patrimonios». En este sentido, el experto ha explicado que «este punto de partida plantea una verdadera innovación social patrimonial respecto al papel y la legitimidad de la ciudadanía para organizarse y plantear acciones en su territorio».
Una vez expuestas las diferentes experiencias comunitarias, los colectivos y la ciudadanía de Penyagolosa ha iniciado unas mesas de trabajo con el objetivo de encontrar un proyecto alrededor de su patrimonio. En este sentido, la iniciativa parte de la definición de comunidad patrimonial de la Convención de Faro del Consejo de Europa. De acuerdo con esta, las comunidades patrimoniales «las componen personas que valoran aspectos específicos de un patrimonio cultural que desean conservar y transmitir a futuras generaciones, en el marco de la actuación de los poderes públicos», según dice el artículo 2 del Consejo de Europa.
Las jornadas se enmarcan en el plan de formación «Cultura para la recuperación» de la Generalitat Valenciana en colaboración con la Universitat Jaume I de Castelló y han sido organizadas por el PEU-UJI en colaboración con la Mancomunidad de Penyagolosa, los ayuntamientos de Vistabella del Maestrat, Xodos, Benafigos y Atzeneta del Maestrat y el Centro de Estudios de Penyagolosa.