Valencià:
Davant la necessitat de cercar alternatives a l'ús de fitosanitaris de síntesi química pel seu elevat impacte ambiental, els grups d'investigació AGR-163 Entomologia Agrícola de la Universitat de Còrdova (UCO) i Bioquímica i Immunitat Vegetal de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI) fa anys que cerquen alternatives per al control de plagues que afecten els cultius.
En aquesta ocasió, ho fan, d'una banda, amb l'ús de fongs entomopatògens, que infecten i causen malalties als insectes, i d'altra banda, mitjançant la introducció de cobertes vegetals que augmenten les poblacions d'artròpodes depredadors. Fins ara moment no s'havien publicat assajos de camp que combinaren totes dues estratègies.
En l'estudi, dirigit pel professor Josep Jaques de la Universitat Jaume I de Castelló, han participat Meelad Yousef Yousef, Inmaculada Garrido Jurado i Enrique Quesada Moraga de l'UCO, que compten amb una àmplia trajectòria en l'estudi de l'ús d'aquests fongs com  a bioinsecticides, i Joaquín Cruz Miralles i María Victoria Ibáñez Gual de l'UJI.
Personal de la Unitat d'Excel·lència «María de Maeztu» del Departament d'Agronomia de la Universitat de Còrdova (DAUCO), en col·laboració amb investigadors del Grup de Bioquímica i Immunitat Vegetal i del Departament de Matemàtiques de la Universitat Jaume I i l'Empresa de Transformació Agrària (TRAGSA), han provat que l'ús combinat de fongs entomopatògens i cobertes vegetals ajuda a reduir plagues com la mosca de la fruita actuant sobre els estats edàfics de la vida de l'insecte i evitant que arriben a una fase adulta.
El treball de camp s'ha desenvolupat en un hort de cítrics situat a Les Alqueries (Castelló, Comunitat Valenciana). Alguns dels arbres, aïllats en gàbies, van rebre un tractament amb herbicida per a mantenir el sòl nu, mentre que uns altres es van cobrir amb Lolium arundinaceum, una espècie farratgera de la família de les gramínies. A continuació, s'ha utilitzat una soca del fong Metarhizium brunneum de la col·lecció del Departament d'Agronomia de la Universitat de Còrdova, que s'ha aplicat tant en el sòl nu com en el de la coberta vegetal. També s'han deixat uns altres sense tractament fúngic, a fi d'observar com responien als diferents tractaments per separat i també a l'ús combinat de tots dos.
En paral·lel, s'han alliberat en cada arbre, enterrades en el sòl, un total de cent larves de mosca de la fruita procedents de la biofactoria de mascles estèrils situada a Caudete de las Fuentes (València, Comunitat Valenciana), i s'han introduït paranys de caiguda per a capturar i identificar els possibles depredadors terrestres de la mosca que estaven presents a l'interior de les gàbies. En concret, s'han identificat exemplars d'escarabats, formigues, aranyes i tisoretes.
L'anàlisi de les dades extretes per l'equip ha evidenciat una major eficàcia del tractament fúngic en aquelles gàbies que comptaven amb coberta vegetal. Així, la infecció d'exemplars adults que van emergir del sòl va oscil·lar des del 5,1% per al sòl nu tractat amb el fong fins al 67,3% per al sòl que comptava amb coberta vegetal.
El principal obstacle que podia comportar l'ús combinat d'aquests dos mètodes de control seria que el fong entomopatògen tinguera un efecte negatiu sobre els depredadors, en disminuir la seua activitat a causa d'una possible infecció. Per a avaluar-ho, durant els sis mesos que ha durat l'assaig se n'han capturat periòdicament exemplars. El treball ha llançat resultats positius, perquè de tots els depredadors presents en l'assaig, només s'ha reduït l'activitat dels escarabats, però no ha afectat tisoretes ni aranyes, i fins i tot ha tingut un efecte positiu sobre la població de formigues.
En conclusió, explica l'equip d'investigació, «aquest assaig ha provat com l'ús combinat de la coberta vegetal i aquest fong entomopatògen és compatible i pot funcionar de manera sinèrgica contra els estats edàfics de la mosca de la fruita». Això obri noves vies d'estudi en l'àmbit de la lluita contra les plagues, un dels grans reptes als quals s'enfronta el camp en un context d'emergència climàtica en el qual les normatives i estratègies públiques estan centrades a cercar alternatives respectuoses amb el medi ambient.
Cruz‑Miralles, J., Garrido-Jurado, I., Yousef-Yousef, M., Ibáñez‑Gual, M.V., Dembilio, O., Quesada-Moraga, E.,Jaques, J.A. “Compatibility of soil application of Metarhizium brunneum and cover crops against Ceratitis capitata soil-dwelling stages”. J Pest Sci (2024). https://doi.org/10.1007/s10340-023-01705-6
Cruz-Miralles, J., Guzzo, M., Ibáñez-Gual, M.V. et al. "Ground-covers affect the activity density of ground-dwelling predators and their impact on the Mediterranean fruit fly, Ceratitis capitata". BioControl 67, 583–592 (2022). https://doi.org/10.1007/s10526-022-10168-0
Notícia redactada per la Universitat de Còrdova

Español:
Ante la necesidad de buscar alternativas al uso de fitosanitarios de síntesis química por su elevado impacto ambiental, los grupos de investigación AGR-163 Entomología Agrícola de la Universidad de Córdoba (UCO) y Bioquímica e Inmunidad Vegetal de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI) llevan años buscando alternativas para el control de plagas que afectan a los cultivos.
En esta ocasión, lo hacen, por un lado, con el uso de hongos entomopatógenos, que infectan y causan enfermedades a los insectos; y por otro, mediante la introducción de cubiertas vegetales que aumentan las poblaciones de artrópodos depredadores. Hasta el momento no se habían publicado ensayos de campo que combinaran ambas estrategias.
En el estudio, dirigido por el profesor Josep Jaques de la Universitat Jaume I de Castelló, han participado Meelad Yousef Yousef, Inmaculada Garrido Jurado y Enrique Quesada Moraga de la UCO, que cuentan con una amplia trayectoria en el estudio del uso de estos hongos como bioinsecticidas, y Joaquín Cruz Miralles y María Victoria Ibáñez Gual de la UJI.
Personal de la Unidad de Excelencia «María de Maeztu» del Departamento de Agronomía de la Universidad de Córdoba (DAUCO), en colaboración con investigadores del Grupo de Bioquímica e Inmunidad Vegetal y del Departamento de Matemáticas de la Universitat Jaume I y la Empresa de Transformación Agraria (TRAGSA), han probado que el uso combinado de hongos entomopatógenos y cubiertas vegetales ayuda a reducir plagas como la mosca de la fruta, actuando sobre los estados edáficos de la vida del insecto y evitando que lleguen a una fase adulta.
El trabajo de campo se ha desarrollado en un huerto de cítricos ubicado en Les Alqueries (Castellón, Comunitat Valenciana). Algunos de los árboles, aislados en jaulas, recibieron un tratamiento con herbicida para mantener el suelo desnudo, mientras que otros se cubrieron con Lolium arundinaceum, una especie forrajera de la familia de las gramíneas. A continuación, se ha utilizado una cepa del hongo Metarhizium brunneum de la colección del Departamento de Agronomía de la Universidad de Córdoba, que se ha aplicado tanto en el suelo desnudo como en el de la cubierta vegetal. También se han dejado otros sin tratamiento fúngico, a fin de observar cómo respondían a los distintos tratamientos por separado y también al uso combinado de ambos.
En paralelo, se han liberado en cada árbol, enterradas en el suelo, un total de cien larvas de mosca de la fruta procedentes de la biofactoría de machos estériles situada en Caudete de las Fuentes (Valencia, Comunitat Valenciana), y se han introducido trampas de caída para capturar e identificar a los posibles depredadores terrestres de la mosca que estaban presentes en el interior de las jaulas. En concreto, se han identificado ejemplares de escarabajos, hormigas, arañas y tijeretas.
El análisis de los datos extraídos por el equipo ha evidenciado una mayor eficacia del tratamiento fúngico en aquellas jaulas que contaban con cubierta vegetal. Así, la infección de ejemplares adultos que emergieron del suelo osciló desde el 5,1% para el suelo desnudo tratado con el hongo hasta el 67,3% para el suelo que contaba con cubierta vegetal.
El principal obstáculo que podía entrañar el uso combinado de estos dos métodos de control sería que el hongo entomopatógeno tuviera un efecto negativo sobre los depredadores, al disminuir su actividad debido a una posible infección. Para evaluarlo, durante los seis meses que ha durado el ensayo se han capturado periódicamente ejemplares de ellos. El trabajo ha arrojado resultados positivos, pues de todos los depredadores presentes en el ensayo, solo se ha reducido la actividad de los escarabajos, pero no ha afectado a tijeretas ni arañas, e incluso ha tenido un efecto positivo sobre la población de hormigas.
En conclusión, explica el equipo de investigación, «este ensayo ha probado cómo el uso combinado de la cubierta vegetal y este hongo entomopatógeno es compatible y puede funcionar de manera sinérgica contra los estados edáficos de la mosca de la fruta». Esto abre nuevas vías de estudio en el ámbito de la lucha contra las plagas, uno de los grandes retos a los que se enfrenta el campo en un contexto de emergencia climática en el que las normativas y estrategias públicas están centradas en buscar alternativas respetuosas con el medio ambiente.
Cruz‑Miralles, J., Garrido-Jurado, I., Yousef-Yousef, M., Ibáñez‑Gual, M.V., Dembilio, O., Quesada-Moraga, E.,Jaques, J.A. “Compatibility of soil application of Metarhizium brunneum and cover crops against Ceratitis capitata soil-dwelling stages”. J Pest Sci (2024). https://doi.org/10.1007/s10340-023-01705-6
Cruz-Miralles, J., Guzzo, M., Ibáñez-Gual, M.V. et al. Ground-covers affect the activity density of ground-dwelling predators and their impact on the Mediterranean fruit fly, Ceratitis capitata. BioControl 67, 583–592 (2022). https://doi.org/10.1007/s10526-022-10168-0
Noticia redactada por la Universidad de Córdoba