Valencià:
La Xarxa Vives d’Universitats ha presentat aquest matí a la Universitat de Barcelona els resultats de l’informe Via Universitària: accés, condicions d’aprenentatge, expectatives i retorns dels estudis universitaris (2023-2025), un estudi de referència en l’àmbit de l’educació superior. Amb la participació de més de 45.000 estudiants de 20 universitats i 1.700 titulacions de Catalunya, el País Valencià, les Illes Balears i Andorra, l’informe ofereix una radiografia detallada de l’experiència universitària actual: des de les condicions de vida i l’organització dels estudis, fins als hàbits culturals, el benestar emocional i les expectatives professionals. Aquesta quarta edició consolida Via Universitària com una de les enquestes més àmplies i rigoroses del sistema universitari europeu, i posa dades al servei de la reflexió i la formulació de polítiques públiques per a una universitat més justa, inclusiva i connectada amb la realitat de l’estudiantat.
Origen social, equitat i accés desigual

L’informe revela que l’origen social continua sent un factor determinant per accedir i triar estudis universitaris. La classe social alta representa el 63% de l’estudiantat de grau/bàtxelor i el 61% del de màster, xifres que evidencien un sistema universitari encara lluny de la plena equitat. A més, els estudiants de famílies amb menor nivell formatiu es concentren especialment en àrees com ciències socials, humanitats i salut, i pateixen més sovint trajectòries acadèmiques complexes o interrompudes per motius econòmics.
La pressió econòmica, una constant per l’experiència universitària

El finançament dels estudis universitaris recau majoritàriament en les famílies, que cobreixen prop del 50% de les despeses totals. Les beques només representen el 13,9% dels ingressos, i guanya pes el treball durant el curs (22,2%). Pel que fa a l’accés a l’habitatge, els resultats mostren com l’accés a la universitat no comporta una emancipació de la casa parental. Així, 6 de cada 10 estudiants viuen a casa dels progenitors o familiars durant l’etapa formativa universitària. També s’identifica un increment del lloguer compartit respecte d’edicions anteriors (26,4%). Aquestes dades posen en qüestió la capacitat redistributiva del sistema universitari i en reforcen la dependència de l’entorn socioeconòmic, així com les tensions presents en el mercat immobiliari.
Bretxa de gènere i desigualtat en l’ús del temps personal

Tot i que les dones són majoria en la mostra (63% de l’alumnat), la tria d’estudis continua marcada per estereotips de gènere. Les dones es concentren en àmbits com la salut i l’educació, mentre que els homes predominen en enginyeries i àrees tecnològiques amb millors sortides laborals i llocs de poder. A més, l’anàlisi en termes de bretxa de temps dibuixa una realitat on les dones dediquen més temps a l’estudi i a tasques domèstiques, mentre que els homes disposen de més temps per a aficions i vida social. Aquesta desigualtat en la distribució del temps s’accentuaria amb l’edat, ampliant la sobrecàrrega de responsabilitats per a les dones.
La consolidació de l’educació no presencial

L’estudi també constata la consolidació de la universitat no presencial, amb un 20% de l’estudiantat enquestat que segueix els estudis íntegrament en línia. Aquest model, que tradicionalment acollia estudiants de trajectòries no convencionals, registra ara un augment notable de joves menors de 26 anys. D’aquesta forma, l’ensenyament en línia es consolida com una alternativa real i en creixement, que incorpora dinàmiques pròpies, i vinculada a perfils amb més responsabilitats laborals i familiars.
Vinculació i participació en la vida universitària

Una altra de les dades significatives de l’estudi és la baixa participació en la vida universitària: un 80% de l’estudiantat assegura no haver participat mai en cap òrgan ni entitat associativa. A més, un considerable 22,9% afirma sentir-se ignorat per les institucions. En canvi, la pràctica esportiva dels estudiants és alta (71%), però té lloc majoritàriament fora dels campus universitaris.
Benestar emocional i salut mental: un problema estructural

El benestar emocional és un altre dels principals reptes detectats a l’informe Via Universitària. Un 26% dels estudiants declara haver patit ansietat i augmenten els casos amb diagnòstic mèdic, unes dades que es van incrementar durant l’episodi sociosanitari de la pandèmia. L’informe recomana que les universitats incorporen la salut mental com a prioritat, amb més recursos i estratègies preventives.
Dedicació a l’estudi i metodologies d’innovació docent

L’estudiantat mostra preferència per metodologies actives i participatives, com el treball individual i l’avaluació contínua. Tot i això, es detecta una reducció del temps dedicat a l’estudi autònom, fet que planteja nous reptes per a la qualitat de l’aprenentatge. L’assistència a classe, però, continua sent alta (88,5%), desmentint el rumor social que s’ha incrementat l’absentisme a les aules.
Mobilitat internacional i màsters: una mirada global

La mobilitat internacional es recupera i supera els nivells prepandèmics: més del 10% dels estudiants han cursat estades de formació o recerca a l’estranger. En paral·lel, els estudis de màster guanyen pes com a via per a la inserció laboral, amb una creixent presència d’estudiantat internacional (26,3%). En aquest sentit, s’ha generalitzat la sensació que una adequada inserció laboral requereix d’una titulació de postgrau.
Via Universitària: l’estudi sobre els estudiants més important de la regió Pirineus-Mediterrània

La finalitat del programa Via Universitària és conèixer el perfil de l’estudiantat universitari, les seues condicions d’estudi, la satisfacció amb la docència i la vinculació amb la universitat. L’estudi de la Xarxa Vives d’Universitats recull dades sobre les trajectòries de l’estudiantat des d’una triple perspectiva: l’equitat en l’accés i vida en els estudis superiors; la transformació de la realitat dels estudiants com a resultat d’un entorn social cada vegada més divers; i la qualitat de les metodologies d’ensenyament i aprenentatge. Així, Via Universitària s’alinea amb els resultats de l’informe internacional Eurostudent, que recull la mateixa informació en l’àmbit europeu.
La quarta edició de Via Universitària està impulsada per les universitats Abat Oliba CEU, Alacant, Andorra, Autònoma de Barcelona, Barcelona, CEU Cardenal Herrera, Girona, Illes Balears, Internacional de Catalunya, Jaume I, Lleida, Miguel Hernández d’Elx, Oberta de Catalunya, Politècnica de Catalunya, Politècnica de València, Pompeu Fabra, Ramon Llull, Rovira i Virgili, València i Vic - Central de Catalunya. L’Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya (AQU) n’assumeix la direcció tècnica. El programa també compta amb el suport de l’Agència de Qualitat de l’Ensenyament Superior d’Andorra (AQUA), de l’Agència Valenciana d’Avaluació i Prospectiva (AVAP) i de la Generalitat de Catalunya.
Direcció científica:

Antonio Ariño Villarroya, catedràtic de Sociologia de la Universitat de València.
Ramon Llopis Goig, catedràtic de Sociologia de la Universitat de València.
Miquel Martínez Martín, catedràtic de Teoria de l’Educació de la Universitat de Barcelona.
Ernest Pons Fanals, professor titular d’Economia de la Universitat de Barcelona.

Direcció tècnica:

Anna Prades Nebot, cap de l’Àrea d’Internacionalització i Generació del Coneixement d’AQU Catalunya.
Daniel Torrents Vila, gestor de projectes de l’Àrea d’Internacionalització i Generació del Coneixement d’AQU Catalunya

Español:
La Red Vives de Universidades ha presentado esta mañana en la Universitat de Barcelona los resultados del informe Via Universitària: accés, condicions d’aprenentatge, expectatives i retorns dels estudis universitaris (2023-2025), un estudio de referencia en el ámbito de la educación superior. Con la participación de más de 45.000 estudiantes de 20 universidades y 1.700 titulaciones de Cataluña, la Comunidad Valenciana, las Islas Baleares y Andorra, el informe ofrece una radiografía detallada de la experiencia universitaria actual: desde las condiciones de vida y la organización de los estudios, hasta los hábitos culturales, el bienestar emocional y las expectativas profesionales. Esta cuarta edición consolida Vía Universitaria como una de las encuestas más amplias y rigurosas del sistema universitario europeo, y pone datos al servicio de la reflexión y la formulación de políticas públicas para una universidad más justa, inclusiva y conectada con la realidad del estudiantado.

Origen social, equidad y acceso desigual

El informe revela que el origen social continúa siendo un factor determinante para acceder y elegir estudios universitarios. La clase social alta representa el 63% del estudiantado de grado y el 61% del de máster, cifras que evidencian un sistema universitario todavía lejos de la plena equidad. Además, los estudiantes de familias con menor nivel formativo se concentran especialmente en áreas como ciencias sociales, humanidades y salud, y sufren más a menudo trayectorias académicas complejas o interrumpidas por motivos económicos.

La presión económica, una constante por la experiencia universitaria

La financiación de los estudios universitarios recae mayoritariamente en las familias, que cubren cerca del 50% de los gastos totales. Las becas solo representan el 13,9% de los ingresos, y gana peso el trabajo durante el curso (22,2%). En cuanto al acceso a la vivienda, los resultados muestran cómo el acceso a la universidad no comporta una emancipación del hogar parental. Así, 6 de cada 10 estudiantes viven en casa de los progenitores o familiares durante la etapa formativa universitaria. También se identifica un incremento del alquiler compartido respecto a ediciones anteriores (26,4%). Estos datos ponen en cuestión la capacidad redistributiva del sistema universitario y refuerzan la dependencia del entorno socioeconómico, así como las tensiones presentes en el mercado inmobiliario.

Brecha de género y desigualdad en el uso del tiempo personal

A pesar de que las mujeres son mayoría en la muestra (63% del alumnado), la elección de estudios continúa marcada por estereotipos de género. Las mujeres se concentran en ámbitos como la salud y la educación, mientras que los hombres predominan en ingenierías y áreas tecnológicas con mejores salidas laborales y lugares de poder. Además, el análisis en términos de brecha de tiempo dibuja una realidad donde las mujeres dedican más tiempo al estudio y a tareas domésticas, mientras que los hombres disponen de más tiempo para aficiones y vida social. Esta desigualdad en la distribución del tiempo se acentuaría con la edad, ampliando la sobrecarga de responsabilidades para las mujeres.

La consolidación de la educación no presencial

El estudio también constata la consolidación de la universidad no presencial, con un 20% del estudiantado encuestado que sigue los estudios íntegramente en línea. Este modelo, que tradicionalmente acogía a estudiantes de trayectorias no convencionales, registra ahora un aumento notable de jóvenes menores de 26 años. De esta forma, la enseñanza en línea se consolida como una alternativa real y en crecimiento, que incorpora dinámicas propias, y vinculada a perfiles con más responsabilidades laborales y familiares.

Vinculación y participación en la vida universitaria

Otro de los datos significativos del estudio es la baja participación en la vida universitaria: un 80% del estudiantado asegura no haber participado nunca en ningún órgano ni entidad asociativa. Además, un considerable 22,9% afirma sentirse ignorado por las instituciones. En cambio, la práctica deportiva de los estudiantes es alta (71%), pero tiene lugar mayoritariamente fuera de los campus universitarios.

Bienestar emocional y salud mental: un problema estructural

El bienestar emocional es otro de los principales retos detectados en el informe Vía Universitaria. Un 26% de los estudiantes declara haber sufrido ansiedad y aumentan los casos con diagnóstico médico, unos datos que se incrementaron durante el episodio sociosanitario de la pandemia. El informe recomienda que las universidades incorporen la salud mental como prioridad, con más recursos y estrategias preventivas.

Dedicación al estudio y metodologías de innovación docente

El estudiantado muestra preferencia por metodologías activas y participativas, como el trabajo individual y la evaluación continua. Aun así, se detecta una reducción del tiempo dedicado al estudio autónomo, hecho que plantea nuevos retos para la calidad del aprendizaje. No obstante, la asistencia a clase continúa siendo alta (88,5%), desmintiendo el rumor social de que se ha incrementado el absentismo en las aulas.

Movilidad internacional y másteres: una mirada global

La movilidad internacional se recupera y supera los niveles prepandémicos: más del 10% de los estudiantes han cursado estancias de formación o investigación en el extranjero. En paralelo, los estudios de máster ganan peso como vía para la inserción laboral, con una creciente presencia de estudiantado internacional (26,3%). En este sentido, se ha generalizado la sensación de que una adecuada inserción laboral requiere de una titulación de posgrado.

Vía Universitaria: el estudio sobre los estudiantes más importante de la región Pirineos-Mediterráneo

La finalidad del programa Vía Universitaria es conocer el perfil del estudiantado universitario, sus condiciones de estudio, la satisfacción con la docencia y la vinculación con la universidad. El estudio de la Red Vives de Universidades recoge datos sobre las trayectorias del estudiantado desde una triple perspectiva: la equidad en el acceso y vida en los estudios superiores; la transformación de la realidad de los estudiantes como resultado de un entorno social cada vez más diverso; y la calidad de las metodologías de enseñanza y aprendizaje. Así, Vía Universitaria se alinea con los resultados del informe internacional Eurostudent, que recoge la misma información en el ámbito europeo.


La cuarta edición de Vía Universitaria está impulsada por las universidades Abat Oliba CEU, Alicante, Andorra, Autònoma de Barcelona, Barcelona, CEU Cardenal Herrera, Girona, Illes Balears, Internacional de Catalunya, Jaume I, Lleida, Miguel Hernández, Oberta de Catalunya, Politècnica de Cataluña, Politècnica de València, Pompeu Fabra, Ramon Llull, Rovira i Virgili, València y Vic - Central de Catalunya. La Agencia para la Calidad del Sistema Universitario de Cataluña (AQU) asume la dirección técnica. El programa también cuenta con el apoyo de la Agencia de Calidad de la Enseñanza Superior de Andorra (AQUA), de la Agencia Valenciana de Evaluación y Prospectiva (AVAP) y de la Generalitat de Catalunya.

Dirección científica:

• Antonio Ariño Villarroya, catedrático de Sociología de la Universitat de València.

• Ramon Llopis Goig, catedrático de Sociología de la Universitat de València.

• Miquel Martínez Martín, catedrático de Teoría de la Educación de la Universitat de Barcelona.

• Ernest Pons Fanals, profesor titular de Economía de la Universitat de Barcelona.
Dirección técnica:

• Anna Prades Nebot, jefa del Área de Internacionalización y Generación del Conocimiento de AQU Cataluña.

• Daniel Torrents Vila, gestor de proyectos del Área de Internacionalización y Generación del Conocimiento de AQU Cataluña.