Valencià:
Alumnat del Grau en Història i Patrimoni de la Universitat Jaume I de Castelló, participa durant tot el mes de setembre a la campanya d’excavacions arqueològiques a la «civita di Tarquinia» (Itàlia), dins del projecte d’investigació arqueològica «Tarquinia città romana» que està coordinat per les universitats italianes de Macerata i Verona i la Universitat Jaume I de Castelló. Aquest projecte està aprovat pel Ministeri de Cultura italià i té una durada de tres anys.
Tarquínia va ser, sens dubte, la ciutat més important d'Etrúria i l'antecedent directe de Roma, on des de finals del segle VII i durant tot el segle VI aC va sorgir la dinastia etrusca dels Tarquinii. La investigació arqueològica a Tarquínia fins ara s'havia centrat sobretot en les primeres fases, des del període vil·lanovià fins al segle IV aC, del qual es conserven considerables testimonis a la necròpoli de Monterozzi.
El propòsit del projecte és realitzar una ambiciosa investigació arqueològica que abasta diversos anys i abordar l'estudi de la ciutat en el període romà amb l’objectiu d'omplir un dels buits en la historiografia de la Itàlia romana. Està estructurat en diverses fases (estudis previs, excavació arqueològica, anàlisi d'estructures i materials, consolidació i restauració i difusió de resultats) i la intervenció arqueològica es duu a terme a la civita di Tarquinia (Itàlia), concretament als sectors Domus Mithraeum, Macellum i Fòrum Romà.
L'execució permetrà estudiar les restes arqueològiques (amb l’aportació de dades fins ara desconegudes) i analitzar les fonts històriques, epigràfiques i literàries, per a investigar amb detall el desenvolupament de la ciutat romana. S'examinarà també la relació amb les terres d'interior, el paper de la ciutat en el sistema econòmic republicà tardà i imperial i la seua realitat social i política com a centre crucial del sistema comercial de la Mediterrània, així com el seu vincle amb Roma, on el seu paper no va ser insignificant, tal com revelen les fonts literàries i epigràfiques.
Els treballs arqueològics són dirigits per la professora Giulia Baratta de la Università di Macerata, Josep Benedito de la Universitat Jaume I de Castelló i Attilio Mastrocinque de la Università di Verona, i es duran a terme amb tecnologies avançades de registre i consistiran a fer excavacions en àrees encara no explorades del fòrum, macellum i noves domus. També es desenvoluparan metodologies multidisciplinàries d'alta qualitat a través de la integració de tècniques no destructives (NDT), modelatge fotogramètric tridimensional (SfM) o mapatge 3D, entre altres mètodes.
El vicedegà del Grau en Història i Patrimoni de l’UJI, Josep Benedito, ha explicat que «les excavacions serviran, a més de per estudiar una ciutat romana fins ara poc coneguda, per a promoure la recuperació del territori i augmentar el valor del lloc en termes de turisme sostenible». Per això, els resultats no seran únicament objecte de publicacions acadèmiques, sinó també de divulgació general en forma de conferències, exposicions, jornades o tallers.
Des del 2016, l'equip de la Università di Verona, dirigit pel professor A. Mastrocinque, ha excavat sondejos destinats no només a reconstruir el desenvolupament urbà de la ciutat sinó, sobretot, a investigar la fase romana, un camp de recerca ric i prometedor, mai considerat. Fins ara s'han realitzat excavacions en la zona de l'anomenada Domus del Mitreo i des del 2021 al fòrum (actualment en publicació). Els estudis geofísics han permès identificar algunes de les portes d'accés a la ciutat i els carrers que componien el traçat urbà, els habitatges, els banys, els pòrtics als carrers, els magatzems, un macellum, una basílica i el fòrum.
Els resultats d'aquestes investigacions preliminars són indicadores d'un jaciment amb un potencial excepcional, descripció confirmada també per les fonts històriques i epigràfiques, com les de M. Torelli, que revelen un vincle clar tant amb Roma com amb nombroses ciutats mediterrànies, incloses les d'Hispània, així com pels testimonis arqueològics, que actualment, a excepció dels sondejos preliminars, es limiten en realitat a troballes aïllades, encara que d'extraordinària importància.
L’equip de recerca internacional i multidisciplinari, integrat per personal investigador de les tres universitats, està coordinat per la universitat pública de Castelló i compta amb la participació d’especialistes en arqueologia, història antiga, fonts clàssiques, geografia, epigrafia i numismàtica i amb la col·laboració d’experts i expertes en conservació i restauració de béns culturals, arquitectura, topografia, geologia, biologia, química i informàtica, entre altres.

Español:
Alumnado del Grado en Historia y Patrimonio de la Universitat Jaume I de Castelló participa durante todo el mes de septiembre en la campaña de excavaciones arqueológicas en la «civita di Tarquinia» (Italia), dentro del proyecto de investigación arqueológica «Tarquinia città romana» que está coordinado por las universidades italianas de Macerata y Verona y la Universitat Jaume I de Castelló. Este proyecto está aprobado por el Ministerio de Cultura italiano y tiene una duración de tres años.
Tarquinia fue, sin duda, la ciudad más importante de Etrúria y el antecedente directo de Roma, donde desde finales del siglo VII y durante todo el VI a. C. surgió la dinastía etrusca de los Tarquinii. La investigación arqueológica en Tarquinia hasta ahora se había centrado sobre todo en las primeras fases, desde el periodo villanovense hasta el siglo IV a. C., del cual se conservan considerables testimonios en la necrópolis de Monterozzi.
El propósito del proyecto es realizar una ambiciosa investigación arqueológica que abarca varios años y abordar el estudio de la ciudad en el periodo romano con el objetivo de rellenar uno de los vacíos en la historiografía de la Italia romana. Está estructurado en varias fases (estudios previos, excavación arqueológica, análisis de estructuras y materiales, consolidación y restauración y difusión de resultados) y la intervención arqueológica se lleva a cabo en la civita di Tarquinia (Italia), concretamente en los sectores Domus Mithraeum, Macellum y Foro Romano.
La ejecución permitirá estudiar los restos arqueológicos (con la aportación de datos hasta ahora desconocidos) y analizar las fuentes históricas, epigráficas y literarias, para investigar con detalle el desarrollo de la ciudad romana. Se examinará también la relación con las tierras de interior, el papel de la ciudad en el sistema económico republicano tardío e imperial y su realidad social y política como centro crucial en el sistema comercial del Mediterráneo, así como su vínculo con Roma, donde su papel no fue insignificante, tal como revelan las fuentes literarias y epigráficas.
Los trabajos arqueológicos están dirigidos por la profesora Giulia Baratta de la Università di Macerata, Josep Benedito de la Universitat Jaume I de Castelló y Attilio Mastrocinque de la Università di Verona, se llevarán a cabo con tecnologías avanzadas de registro y consistirán en hacer excavaciones en áreas todavía no exploradas del foro, macellum y nuevas domus. También se desarrollarán metodologías multidisciplinarias de alta calidad a través de la integración de técnicas no destructivas (NDT), modelado fotogramétrico tridimensional (SfM) o mapeo 3D, entre otros métodos.
El vicedecano del Grado en Historia y Patrimonio de la UJI, Josep Benedito, ha explicado que «las excavaciones servirán, además de para estudiar una ciudad romana hasta ahora poco conocida, para promover la recuperación del territorio y aumentar el valor del lugar en términos de turismo sostenible». Por eso, los resultados no serán únicamente objeto de publicaciones académicas, sino también de divulgación general en forma de conferencias, exposiciones, jornadas o talleres.
Desde el 2016, el equipo de la Università di Verona, dirigido por el profesor A. Mastrocinque, ha excavado sondeos destinados no solo a reconstruir el desarrollo urbano de la ciudad sino, sobre todo, a investigar la fase romana, un campo de investigación rico y prometedor nunca considerado. Hasta ahora se han realizado excavaciones en la zona de la llamada Domus del Mitreo y desde 2021 en el foro (actualmente en publicación). Los estudios geofísicos han permitido identificar algunas de las puertas de acceso a la ciudad y las calles que componían el trazado urbano, las viviendas, los baños, los pórticos en las calles, los almacenes, un macellum, una basílica y el foro.
Los resultados de estas investigaciones preliminares son indicadores de un yacimiento con un potencial excepcional, descripción confirmada también por las fuentes históricas y epigráficas, como las de M. Torelli, que revelan un vínculo claro tanto con Roma como con numerosas ciudades mediterráneas, incluidas las de Hispania, así como por los testimonios arqueológicos, que actualmente, a excepción de los sondeos preliminares, se limitan en realidad a hallazgos aislados, aunque de extraordinaria importancia.
El equipo de investigación, multidisciplinario e internacional, integrado por personal investigador de las tres universidades está coordinado por la universidad pública de Castelló y cuenta con la participación de especialistas en arqueología, historia antigua, fuentes clásicas, geografía, epigrafía y numismática y con la colaboración de expertos y expertas en conservación y restauración de bienes culturales, arquitectura, topografía, geología, biología, química e informática, entre otras disciplinas.