Valencià:
Quinze estudiants de tercer curs del Grau en Criminologia de la Universitat Jaume I, seleccionats per expedient acadèmic, acompanyats per la vicedegana Cristina Guisasola i professors del grau, han visitat la Comissaria General de Policia Científica, situada en el complex policial de Canillas de Madrid. 
Aquestes instal·lacions tenen 190.000 m2 i alberguen diversos serveis centrals de la Policia Nacional, com el mateix edifici de la Comissaria General de Policia Científica, que compta amb laboratoris i serveis d'anàlisis de vestigis dotats de l'última tecnologia al servei de l'esclariment de causes criminals, el que el configura com un servei capdavanter dins de la Unió Europea.
La visita va començar amb una presentació general de les instal·lacions i les tasques que s'hi realitzen. A continuació, els alumnes van poder conèixer els diferents laboratoris, començant pel museu i per la col·lecció d'armes, destinada aquesta última a comptar amb mostres de referència per a realitzar estudis de balística operativa, on els estudiants han pogut observar de prop i fins i tot manipular, amb adequades mesures de seguretat, algun dels exemplars.
Al museu, la visita s'ha centrat en el recorregut històric de la tasca de ressenya, és a dir, la presa d'empremtes dactilars de les persones detingudes, on s'ha mostrat un dels primers equips destinats a aquesta tasca que era de fusta i era conegut en l'argot policial com la bertillona, en honor a Alphonse Bertillón, per ser aquest qui el va inventar a la fi del segle XIX i principis del segle XX.
En el Departament d'Infografia Forense, els estudiants de l’UJI han pogut observar les últimes tècniques informàtiques de reconstrucció d'escenes, destinades a poder oferir a l'autoritat judicial i als tribunals del jurat una visió gràfica en 3D de l'escenari del delicte, i així poder formar-se una opinió de l'ocorregut de forma més exacta. Les tècniques d'animació de personatges són similars a les utilitzades pels desenvolupadors de videojocs, equipant la persona que recrea l'acció amb un vestit amb sensors, els moviments de la qual capta una càmera especial i la trasllada digitalment al programari específic utilitzat pels equips informàtics amb què compta aquesta unitat.
En l'Àrea d'Inspeccions Oculars, els mateixos alumnes han pogut utilitzar reveladors denominats «físics», concretament pólvores magnètiques negres, per a poder revelar amb pinzells especials les seues pròpies empremtes dactilars i palmars que prèviament havien dipositat sobre un foli de color blanc. Així, han pogut participar activament en les activitats que habitualment realitza un policia de l'àrea científica. Aquests fulls han sigut lliurats com a record a cadascun dels alumnes participants.
La visita a aquesta àrea s'ha completat amb l'explicació del funcionament de la maquinària emprada per als reveladors denominats «químics», concretament la campana de cianoacrilat i el forn utilitzat per a ninhidrina i DFO, tots dos reactius utilitzats per a superfície de paper amb petjades de certa antiguitat, així com la visita a les instal·lacions on s'utilitzen les llums forenses per al visionament dels resultats obtinguts de l'aplicació dels reactius.


Quant a les llums forenses, emprades també en les escenes de delictes, l'alumnat ha pogut observar les reaccions que ofereixen certs components a les diferents longituds d'ona, com ara pèls, saliva i altres vestigis biològics, i han pogut fotografiar-se com a record d'aquesta experiència mentre realitzaven l'observació.
Finalment, es va mostrar el Departament de Tècniques d'Identificació de Cadàvers, on s'empren diversos procediments i tècniques per a identificar cadàvers en grans catàstrofes i cadàvers en estats avançats de descomposició, posant l'accent en l'entomologia forense, és a dir, l'estudi de la fauna cadavèrica (larves, mosques, coleòpters, etc.), per a poder datar de forma precisa el moment de la defunció. De manera pràctica, han pogut observar una de les fases del procés per a regenerar les empremtes dactilars d'un cadàver en fase de saponificació, amb la finalitat de poder després imprimir les seues petjades i procedir a la seua identificació comparant amb les bases de dades.

Español:
Quince estudiantes de tercer curso del Grado en Criminología de la Universitat Jaume I, seleccionados por expediente académico, acompañados por la vicedecana Cristina Guisasola y profesores del grado, han visitado la Comisaría General de Policía Científica, ubicada en el complejo policial de Canillas de Madrid.
Estas instalaciones cuentan con 190.000 m2 y albergan diversos servicios centrales de la Policía Nacional, como el propio edificio de la Comisaría General de Policía Científica, que cuenta con laboratorios y servicios de análisis de vestigios dotados de la última tecnología al servicio del esclarecimiento de causas criminales, configurándose como un servicio puntero dentro de la Unión Europea.
La visita comenzó con una presentación general de las instalaciones y las labores que se realizan. A continuación, los alumnos pudieron conocer los distintos laboratorios, empezando por el museo y por la colección de armas, destinada esta última a contar con muestras de referencia para realizar estudios de balística operativa, donde los estudiantes han podido observar de cerca e incluso manipular, con adecuadas medidas de seguridad, alguno de los ejemplares. En el museo, la visita se ha centrado en el recorrido histórico de la labor de reseña, es decir, la toma de huellas dactilares de las personas detenidas, mostrando uno de los primeros equipos destinados a esta tarea, que era de madera y era conocido en el argot policial como la bertillona, en honor a Alphonse Bertillón, por ser este quien lo inventó a finales del siglo XIX y principios del siglo XX.
En el Departamento de Infografía Forense, los estudiantes de la UJI han podido observar las últimas técnicas informáticas de reconstrucción de escenas, destinadas a poder ofrecer a la autoridad judicial y a los tribunales del jurado una visión grafica en 3D del escenario del delito, y así poder formarse una opinión de lo ocurrido de forma más exacta. Las técnicas de animación de personajes son similares a las utilizadas por los desarrolladores de videojuegos, equipando a la persona que recrea la acción con un traje con sensores, cuyos movimientos capta una cámara especial y la traslada digitalmente al software específico utilizado por los equipos informáticos con los que cuenta esta unidad.
En el Área de Inspecciones Oculares, los propios alumnos han podido utilizar reveladores denominados «físicos», concretamente polvos magnéticos negros, para poder revelar con pinceles especiales sus propias huellas dactilares y palmares que previamente habían depositado sobre un folio de color blanco, pudiendo así participar activamente de las actividades que habitualmente realiza un policía del área de científica. Estos folios han sido entregados como recuerdo a cada una de las alumnas y alumnos participantes.
La visita a esta área se ha completado con la explicación del funcionamiento de la maquinaria empleada para los reveladores denominados «químicos», concretamente la campana de cianoacrilato y el horno utilizado para ninhidrina y DFO, ambos reactivos utilizados para superficie de papel con huellas de cierta antigüedad, así como la visita a las instalaciones donde se utilizan las luces forenses para el visionado de los resultados obtenidos de la aplicación de los reactivos.
En cuanto a las luces forenses, empleadas también en las escenas de delitos, las alumnas y alumnos han podido observar las reacciones que ofrecen ciertos componentes a las distintas longitudes de onda, como pelos, saliva y otros vestigios biológicos, pudiendo fotografiarse como recuerdo de dicha experiencia mientras realizaban la observación.
Por último, se mostró el Departamento de Técnicas de Identificación de Cadáveres, donde se emplean diversos procedimientos y técnicas para identificar cadáveres en grandes catástrofes y cadáveres en estados avanzados de descomposición, haciendo hincapié en la entomología forense, es decir, el empleo del estudio de la fauna cadavérica (larvas, moscas, coleópteros etc.), para poder datar de forma precisa el momento del fallecimiento. A modo práctico, han podido observar una de las fases del proceso para regenerar las huellas dactilares de un cadáver en fase de saponificación, con la finalidad de poder luego imprimir sus huellas y proceder a su identificación cotejando con las bases de datos.