Valencià:
Una investigació liderada pel catedràtic de Periodisme Andreu Casero Ripollés del Departament de Ciències de la Comunicació de la Universitat Jaume I (UJI) revela que la pandèmia provocada per la COVID-19 afavoreix la reconnexió de les audiències amb els mitjans de comunicació tradicionals, especialment, la televisió. Les conclusions de l’estudi s’acaben de publicar en accés obert a la revista El Profesional de la Información.
L’objectiu del treball d’Andreu Casero, també degà de la Facultat de Ciències Humanes i Socials de l’UJI, ha estat analitzar la influència del nou coronavirus en el consum de notícies, la credibilitat atorgada per la ciutadania als mitjans de comunicació i la seua capacitat per a detectar informacions falses. «Les notícies han esdevingut un recurs molt valuós per a la ciutadania des de l’inici d’aquesta crisi sanitària; en conseqüència, analitzar les dinàmiques de consum informatiu resulta altament rellevant tant per la seua capacitat de transformar el sistema mediàtic com per la seua incidència democràtica», argumenta Casero, responsable del grup de recerca Periodisme, Comunicació i Poder.
El resultats d’aquesta investigació han demostrat que en situacions crítiques d’alta complexitat i risc per a la vida humana, com és el cas de l’actual coronavirus, les audiències situen la recerca d’informació i el seguiment de notícies com a activitat clau. «La COVID-19 va incrementar un 34% el consum de notícies, mentre que el 92% d’adults dels Estats Units d’Amèrica (EUA) enquestats va accedir freqüentment a notícies sobre la pandèmia», exposa Casero, qui ha desenvolupat una anàlisi exploratòria a partir de dades secundàries de les enquestes online del Pew Research Center’s American Trends Panel nord-americà, tot comparant xifres d’abans i després del brot d’aquest virus.
PROTAGONISME DE LA TELEVISIÓ 
Les xifres analitzades pel catedràtic de Periodisme de l’UJI mostren que la televisió, tant en obert com per cable, va aconseguir els percentatges més elevats de consum freqüent de notícies dins el conjunt de mitjans, arribant-hi al 96%. «Les notícies nocturnes en obert van registrar un increment mitjà d’audiència del 42% respecte al mateix període d’un any abans. Per la seua banda, les informacions per cable van guanyar un 92% en relació amb principis de 2020», segons s’argumenta en la publicació científica. 
L’augment extraordinari del consum de mitjans de comunicació tradicionals i la valoració positiva de la cobertura periodística de la COVID-19 en termes de credibilitat impliquen, per a Andreu Casero, «un reconeixement del periodisme com una instància essencial en les societats del segle XXI i reafirmen l’elevada rellevància social del sistema de mitjans en el nostre món en moments crítics». 
CAPACITAT DE DETECCIÓ DE FAKE NEWS
La capacitat de la ciutadania per a detectar notícies que semblen inventades va créixer durant el brot del nou coronavirus. En concret, es va incrementar un 12%. Andreu Casero explica que abans de la crisi sanitària un 35% dels estatunidencs afirmava haver vist aquest tipus d'informacions conegudes com fake news. En canvi, després de l'inici de la declaració de l'estat d'emergència, aquesta xifra va ascendir al 47% de la població.
«Això implica que quasi la meitat dels ciutadans va trobar notícies falses sobre la pandèmia, la qual cosa indica l'increment de la desinformació percebut per la societat coincidint amb la COVID-19», subratlla el catedràtic a l’article d’El Profesional de la Información, un treball sorgit dels projectes de recerca finançats per l’Agència Espanyola d’Investigació del Govern d’Espanya, en concret, pel Pla Nacional d’I+D+i (CSO2017-88620-P) i pel Pla de Promoció de la Investigació 2017 de l’UJI (UJI-B2017-5).
Els resultats d’aquest treball, a més a més, suggereixen l’emergència d’importants novetats, com ara el ressorgiment del protagonisme dels mitjans tradicionals, especialment de la televisió, com també la reconnexió a les notícies dels ciutadans més allunyats de la informació. D’aquesta manera, en opinió del catedràtic de Periodisme de l’UJI, «s’hi han reduït, en part, les desigualtats existents quant a consum de notícies entre diversos sectors de la societat, un fet que genera potencials beneficis per a la democràcia en termes d’igualtat i accessibilitat en relació als assumptes públics», argumenta.
LES RESPOSTES DE LA INVESTIGACIÓ SOCIAL
Com a degà de la Facultat de Ciències Humanes i Socials, Andreu Casero també reivindica la investigació realitzada en l’àmbit de les Ciències Socials, juntament amb la recerca medicosanitària, com una branca del coneixement que pot respondre als reptes de la societat en un moment tan excepcional com l’actual provocat per la COVID-19.
Andreu Casero Ripollés és catedràtic de Periodisme al Departament de Ciències de la Comunicació de l’UJI, director del grup de recerca Periodisme, Comunicació i Poder i degà de la Facultat de Ciències Humanes i Socials. És llicenciat per la Universitat Autònoma de Barcelona i doctor per la Universitat Pompeu Fabra, alhora que membre de l’Institut d’Estudis Catalans. Ha sigut investigador visitant en les universitats de Columbia (EUA) i Westminster (Regne Unit), entre altres. Treballa sobre les transformacions de la comunicació política i del periodisme digital. Ha publicat en revistes com ara Information, Communication & Society, International Journal of Press/Politics, American Behavioral Scientist o International Journal of Communication.
Més informació:

Casero-Ripollés, Andreu (2020). “Impact of Covid-19 on the media system. Communicative and democratic consequences of news consumption during the outbreak”. El profesional de la información, v. 29, n. 2, e290223.

https://doi.org/10.3145/epi.2020.mar.23

Español:
Una investigación liderada por el catedrático de Periodismo Andreu Casero Ripollés del Departamento de Ciencias de la Comunicación de la Universitat Jaume I (UJI) revela que la pandemia provocada por la COVID-19 favorece la reconexión de las audiencias con los medios de comunicación tradicionales, especialmente, la televisión. Las conclusiones del estudio se acaban de publicar en acceso abierto en la revista El Profesional de la Información.
El objetivo del trabajo de Andreu Casero, también decano de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales de la UJI, ha sido analizar la influencia del nuevo coronavirus en el consumo de noticias, la credibilidad otorgada por la ciudadanía a los medios de comunicación y su capacidad para detectar informaciones falsas. «Las noticias se han convertido en un recurso muy valioso para la ciudadanía desde el inicio de esta crisis sanitaria; en consecuencia, analizar las dinámicas de consumo informativo resulta altamente relevando tanto por su capacidad de transformar el sistema mediático como por su incidencia democrática», argumenta Casero, responsable del grupo de investigación Periodismo, Comunicación y Poder.
El resultados de esta investigación han demostrado que en situaciones críticas de alta complejidad y riesgo para la vida humana, como es el caso del actual coronavirus, las audiencias sitúan la búsqueda de información y el seguimiento de noticias como actividad clave. «La COVID-19 incrementó un 34% el consumo de noticias, mientras que el 92% de adultos de los Estados Unidos (EEUU) encuestados accedió frecuentemente a noticias sobre la pandemia», expone Casero, quien ha desarrollado un análisis exploratorio a partir de datos secundarios de las encuestas online del Pew Research Center’s American Trends Panel norteamericano, comparando cifras de antes y después del brote de este virus.
PROTAGONISMO DE LA TELEVISIÓN
Las cifras analizadas por el catedrático de Periodismo de la UJI muestran que la televisión, tanto en abierto como por cable, consiguió los porcentajes más elevados de consumo frecuente de noticias dentro del conjunto de medios, llegando al 96%. «Las noticias nocturnas en abierto registraron un incremento medio de audiencia del 42% respecto al mismo período de un año antes. Por su parte, las informaciones por cable ganaron un 92% en relación con principios de 2020», según se argumenta en la publicación científica.
El aumento extraordinario del consumo de medios de comunicación tradicionales y la valoración positiva de la cobertura periodística de la COVID-19 en términos de credibilidad implican, para Andreu Casero, «un reconocimiento del periodismo como una instancia esencial en las sociedades del siglo XXI y reafirman la elevada relevancia social del sistema de medios en nuestro mundo en momentos críticos».
CAPACIDAD DE DETECCIÓN DE FAKE NEWS
La capacidad de la ciudadanía para detectar noticias que parecen inventadas creció durante el brote del nuevo coronavirus. En concreto, se incrementó un 12%. Andreu Casero explica que antes de la crisis sanitaria un 35% de los estadounidenses afirmaba haber visto este tipo de informaciones conocidas como fake news. En cambio, después del inicio de la declaración del estado de emergencia, esta cifra ascendió al 47% de la población.
«Esto implica que casi la mitad de los ciudadanos encontró noticias falsas sobre la pandemia, lo cual indica el incremento de la desinformación percibido por la sociedad coincidiendo con la COVID-19», subraya el catedrático en el artículo de El Profesional de la Información, un trabajo surgido de los proyectos de investigación financiados por la Agencia Española de Investigación del Gobierno de España, en concreto, por el Plan Nacional de I+D+i (CSO2017-88620-P) y por el Plan de Promoción de la Investigación 2017 de la UJI (UJI-B2017-5).
Los resultados de este trabajo, además, sugieren la emergencia de importantes novedades, como por ejemplo el resurgimiento del protagonismo de los medios tradicionales, especialmente de la televisión, como también la reconexión a las noticias de los ciudadanos más alejados de la información. De este modo, en opinión del catedrático de Periodismo de la UJI, «se han reducido, en parte, las desigualdades existentes en cuanto a consumo de noticias entre varios sectores de la sociedad, un hecho que genera potenciales beneficios para la democracia en términos de igualdad y accesibilidad en relación a los asuntos públicos», argumenta.
LAS RESPUESTAS DE LA INVESTIGACIÓN SOCIAL
Como decano de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales, Andreu Casero también reivindica la investigación realizada en el ámbito de las Ciencias Sociales, junto con la investigación médico-sanitaria, como una rama del conocimiento que puede responder a los retos de la sociedad en un momento tan excepcional como el actual provocado por la COVID-19.
Andreu Casero Ripollés es catedrático de Periodismo en el Departamento de Ciencias de la Comunicación de la UJI, director del grupo de investigación Periodismo, Comunicación y Poder y decano de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales. Es licenciado por la Universitat Autònoma de Barcelona y doctor por la Universitat Pompeu Fabra, a la vez que miembro del Institut d’Estudis Catalans. Ha sido investigador visitante en las universidades de Columbia (EEUU) y Westminster (Reino Unido), entre otros. Trabaja sobre las transformaciones de la comunicación política y del periodismo digital. Ha publicado en revistas como, por ejemplo, Information, Communication & Society, International Journal of Press/Politics, American Behavioral Scientist o International Journal of Communication.
Más información:

Casero-Ripollés, Andreu (2020). “Impact of Covid-19 on the media system. Communicative and democratic consequences of news consumption during the outbreak”. El profesional de la información, v. 29, n. 2, e290223.

https://doi.org/10.3145/epi.2020.mar.23