Valencià:
Investigadors i investigadores de diferents centres de recerca europeus d’Itàlia, Portugal, Suïssa, Alemanya i Espanya es reuneixen durant aquesta setmana en la Universitat Jaume I de Castelló per debatre sobre la generació de combustibles a partir de l’hidrogen generat amb llum solar i amb materials plàstics de baix cost.
El projecte europeu PHOCS (Photogenerated Hydrogen by Organic Catalytic Systems) en el qual participa el grup de Dispositius Fotovoltaics i Optoelectrònics (DFO) que dirigeix el catedràtic Juan Bisquert busca optimitzar l’ús de materials plàstics, més barats i sostenibles per a l’obtenció d’hidrogen.
Un dels principals reptes d’aquesta recerca és la utilització de materials polimèrics (plàstics), que són abundants, de baix cost i que presenten una gran versatilitat, per obtenir els denominats «combustibles solars» a partir de la generació d’hidrogen. Sixto Giménez, investigador responsable del projecte en l’UJI explica que «l’hidrogen es pot utilitzar igual que la gasolina a causa del seu gran potencial energètic, energia que es pot transformar en electricitat, en energia mecànica, etcètera».
L’ús d’aquests combustibles solars «permetrà que en el futur vages a una estació de servei i en comptes d’omplir el dipòsit amb gasolina, un derivat del petroli, pugues utilitzar hidrogen per transformar-lo en electricitat mitjançant una cèl·lula de combustible, i després en energia mecànica, i l’aigua en seria l’únic producte de deixalla. O també es pot combinar l’hidrogen amb CO2, un altre gas amb efecte hivernacle, per generar combustibles com ara hidrocarburs lleugers».
El projecte PHOCS està orientat al desenvolupament de diferents materials polimèrics (plàstics) per a la seua aplicació en dispositius de conversió d’energia que utilitzen la llum solar per a la generació d’hidrogen (combustibles solars), materials que permetran reduir els costos econòmics de la fabricació d’aquest tipus de dispositius.
Sixto Giménez explica que el seu treball «consisteix a mesurar amb tècniques pròpies desenvolupades en el nostre laboratori els mecanismes de funcionaments dels materials que altres socis del projecte generen per millorar-ne l’eficiència».
D’aquesta manera, la recerca en la qual participa l’UJI contribuirà a la transició del model energètic actual, basat en combustibles fòssils, a un model sostenible i respectuós amb el medi ambient centrat en l’energia solar. Aquesta transició serà possible gràcies al desenvolupament de nous materials orgànics semiconductors que duran a terme la fotodescomposició de l’aigua i permetran així la generació d’hidrogen d’una forma eficient. Els models energètics basats en l’hidrogen (economia de l’hidrogen) constitueixen una prioritat en els programes de desenvolupament tecnològic de les primeres economies mundials (EUA, Unió Europea i el Japó).
Aquest projecte europeu del VII Programa Marc és un dels sis en els quals participa el grup de Dispositius Fotovoltaics i Optoelectrònics coordinat pel professor Bisquert. La participació d’aquest grup en diferents programes finançats per fons de la Unió Europea suposa l’obtenció de més de dos milions d’euros per a la Universitat Jaume I.
El grup DFO va iniciar la línia de combustibles solars fa un poc més d’un any, i ja ha aconseguit resultats rellevants amb una gran repercussió mediàtica com ara la «fulla artificial», un dispositiu fabricat amb materials semiconductors nanoestructurats capaços de produir hidrogen al medi aquós únicament amb llum solar.
Més informació: http://www.elp.uji.es/

Español:
Investigadores e investigadoras de distintos centros de investigación europeos de Italia, Portugal, Suiza, Alemania y España se reúnen durante esta semana en la Universitat Jaume I de Castellón para debatir sobre la generación de combustibles a partir del hidrógeno generado con luz solar y con materiales plásticos de bajo coste.
El proyecto europeo PHOCS (Photogenerated Hydrogen by Organic Catalytic Systems) en el que participa el grupo de Dispositivos Fotovoltaicos y Optoelectrónicos (DFO) que dirige el catedrático Juan Bisquert busca optimizar el uso de materiales plásticos, más baratos y sostenibles para la obtención de hidrógeno.
Uno de los principales retos de esta investigación es la utilización de materiales poliméricos (plásticos), que son abundantes, de bajo coste y que presentan una gran versatilidad, para obtener los denominados «combustibles solares» a partir de la generación de hidrógeno. Sixto Giménez, investigador responsable del proyecto en la UJI, explica que «el hidrógeno se puede utilizar igual que la gasolina debido a su gran potencial energético, energía que se puede transformar en electricidad, en energía mecánica, etcétera».
El uso de estos combustibles solares «permitirá que en el futuro vayas a una estación de servicio y en vez de repostar con gasolina, un derivado del petróleo, puedas repostar hidrógeno para transformarlo en electricidad mediante una célula de combustible y de ahí en energía mecánica, siendo el agua el único producto de desecho. O también se puede combinar el hidrógeno con CO2, otro gas con efecto invernadero, para generar combustibles como hidrocarburos ligeros».
El proyecto PHOCS está orientado al desarrollo de diferentes materiales poliméricos (plásticos) para su aplicación en dispositivos de conversión de energía que utilizan la luz solar para la generación de hidrógeno (combustibles solares), materiales que permitirán reducir los costes económicos de la fabricación de este tipo de dispositivos.
Sixto Giménez explica que su trabajo «consiste en medir con técnicas propias desarrolladas en nuestro laboratorio los mecanismos de funcionamientos de los materiales que otros socios del proyecto generan para mejorar su eficiencia».
De esta manera, la investigación en la que participa la UJI contribuirá a la transición del modelo energético actual, basado en combustibles fósiles, a un modelo sostenible y respetuoso con el medio ambiente centrado en la energía solar. Esta transición será posible gracias al desarrollo de nuevos materiales orgánicos semiconductores que llevarán a cabo la fotodescomposición del agua permitiendo así la generación de hidrógeno de una forma eficiente. Los modelos energéticos basados en el hidrógeno (economía del hidrógeno) constituyen una prioridad en los programas de desarrollo tecnológico de las primeras economías mundiales (EEUU, Unión Europea y Japón).
Este proyecto europeo del VII Programa Marco es uno de los seis en los que participa el grupo de Dispositivos Fotovoltaicos y Optoelectrónicos coordinado por el profesor Bisquert. La participación de este grupo en diferentes programas financiados por fondos de la Unión Europea supone la obtención de más de dos millones de euros para la Universitat Jaume I.
El grupo DFO inició la línea de combustibles solares hace algo más de un año, y ya ha conseguido resultados relevantes con una gran repercusión mediática como la «hoja artificial», un dispositivo fabricado con materiales semiconductores nanoestructurados capaces de producir hidrógeno en medio acuoso únicamente con luz solar.
Más información: http://www.elp.uji.es/