Valencià:
El Congrés de Comunicació Local de la Universitat Jaume I ha abordat en la seua catorzena edició els continguts transmèdia per a la televisió de proximitat. El rector de l’UJI, Vicent Climent; el director d'El Periódico Mediterráneo, José Luis Valencia; el president de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, Enrique Soriano, i el catedràtic de Comunicació i Publicitat de l’UJI, Javier Marzal, han sigut els encarregats d'inaugurar el congrés. 
A continuació, Ramón Salaverría, director del Centre for Internet Studies and Digital Life i professor de periodisme de la Universitat de Navarra, ha oferit la conferència inaugural, on ha afirmat que «el desafiament és aprendre a aprofitar tot el potencial comunicatiu transmèdia per a comunicar millor la veritat».
L'investigador ha explicat que els mitjans i els perfils professionals han patit canvis profunds. No obstant això, ha qüestionat si aquests canvis han suposat una millora posant de manifest «el preocupant distanciament que s'ha produït entre els ciutadans i els mitjans, amb una polarització ideològica i empobriment del debat públic, sota l'aparença d'un diàleg més interactiu i obert que mai propiciat per les xarxes socials».
D'altra banda, Salaverría ha assenyalat que el concepte de transmèdia s'ha tornat rellevant en la televisió per dos vectors: la digitalització i l'evolució de les audiències. Quant a la digitalització, ha destacat, d’una banda, l'encavalcament que es produeix entre els diferents mitjans de comunicació i, d’altra, la reducció dels costos en la producció de vídeo, posant-se a l'abast de qualsevol persona i donant-li la possibilitat d’atraure audiències milionàries.
Sobre l'evolució de les audiències, el professor ha explicat que la forma de consumir continguts ha canviat i s'ha passat d'una audiència que era passiva o, com a molt, selectiva, amb l'aparició de diferents canals, a una audiència participativa, que ha convertit la televisió en una experiència social. «Les companyies han perdut el control, i encara que els canals preparen els continguts, són les audiències les que disposen», ha apuntat. En aquesta línia, ha afirmat que la nova baula en l'evolució de les audiències és «el seu pertorbador poder disruptiu». Així, ha assenyalat que molts espectadors s'han tornat més prescriptors que consumidors i els subjectes que tenen més influència en la xarxa condicionen molts altres en la presa de decisions.
Sobre la base d'aquest nou escenari, Salaverría ha apuntat que no es pot girar l'esquena a aquests canvis i, per tant, la televisió del futur no pot gestionar-se com abans, citant com a exemple d'èxit d'adaptació a l'era tecnològica el cas del Washington Post. Així, ha afirmat que «la recepta és renovar les maneres, adaptant-se als canvis tecnològics i l'audiència, però mantenint l'essència i preservant els valors professionals clàssics». Sobre aquest tema, ha explicat que dissenyar els nous productes audiovisuals per a l'era transmèdia implica considerar el paper actiu del públic i passar del concepte de programació audiovisual al de planificació multiplataforma, considerant de manera estratègica com es donarà ressonància a un contingut audiovisual i com es facilitarà que els ciutadans ho compartisquen.
Finalment, ha exposat tres oportunitats per a la televisió de proximitat en les quals, segons l'investigador, les noves generacions de professionals tindran la millor posició per a donar-los impuls. En primer lloc, l'enlairament de noves tecnologies, com ara la intel·ligència artificial i la Internet de les coses, que portarà a processos altament automatitzats i subjectes a anàlisis estadístiques i en els quals el relat artesanal perdrà protagonisme. «Les interfícies propiciades per l'Internet de les coses faran que visquem envoltats de pantalles que estaran en tots els objectes quotidians», ha apuntat. 
En segon lloc, ha fet referència a la narrativa afirmant que es necessitaran noves formes d'explicar històries que no se centren en la pantalla única convencional, amb tecnologies com els 360º, la realitat virtual o la multipantalla, que s'utilitzen actualment en els videojocs. 
Finalment, ha apuntat que els creadors de continguts audiovisuals del futur hauran de tenir en compte el caràcter social, participatiu i obert de la televisió per a fer continguts «amb el públic i no per al públic» i en els quals es generen experiències multisensorials.
Fotografies

Español:
El Congreso de Comunicación Local de la Universitat Jaume I ha abordado en su decimocuarta edición los contenidos transmedia para la televisión de proximidad. El rector de la UJI, Vicent Climent; el director de El Periódico Mediterráneo, José Luis Valencia; el presidente de la Corporación Valenciana de Medios de Comunicación, Enrique Soriano; y el catedrático de Comunicación Audiovisual y Publicidad de la UJI, Javier Marzal, han sido los encargados de inaugurar el congreso. 
A continuación, Ramón Salaverría, director del Centre for Internet Studies and Digital Life y profesor de periodismo de la Universidad de Navarra, ha ofrecido la conferencia inaugural en la que ha afirmado que «el desafío es aprender a aprovechar todo el potencial comunicativo transmedia para comunicar mejor la verdad».
El investigador ha explicado que los medios y los perfiles profesionales han sufrido cambios profundos. No obstante, ha cuestionado si estos cambios han supuesto una mejora poniendo de manifiesto «el preocupante distanciamiento que se ha producido entre los ciudadanos y los medios, con una polarización ideológica y empobrecimiento del debate público, bajo la apariencia de un diálogo más interactivo y abierto que nunca propiciado por las redes sociales».
Por otra parte, Salaverría ha señalado que el concepto de transmedia se ha vuelto relevante en la televisión por dos vectores: la digitalización y la evolución de las audiencias. En cuanto a la digitalización, ha destacado, por una parte, el solapamiento que se produce entre los diferentes medios de comunicación y, por otra, la reducción de los costes en la producción de vídeo, poniéndose al alcance de cualquier persona y dándole la posibilidad de atraer a audiencias millonarias.
Sobre la evolución de las audiencias, el profesor ha explicado que la forma de consumir contenidos ha cambiado y se ha pasado desde una audiencia que era pasiva o como mucho selectiva, con la aparición de diferentes canales, a una audiencia participativa, que ha convertido la televisión en una experiencia social. «Las compañías han perdido el control, y aunque los canales preparan los contenidos, son las audiencias las que disponen», ha apuntado. En esta línea, ha afirmado que el nuevo eslabón en la evolución de las audiencias es «su perturbador poder disruptivo». Así, ha señalado que muchos espectadores se han vuelto más prescriptores que consumidores y los sujetos que tienen más influencia en la red condicionan a muchos otros en la toma de decisiones.
En base a este nuevo escenario, Salaverría ha apuntado que no se puede dar la espalda a estos cambios y, por tanto, la televisión del futuro no puede gestionarse como antes, citando como ejemplo de éxito de adaptación a la era tecnológica el caso del Washington Post. Así, ha afirmado que «la receta es renovar los modos, adaptándose a los cambios tecnológicos y la audiencia, pero manteniendo la esencia y preservando los valores profesionales clásicos». Al respecto, ha explicado que diseñar los nuevos productos audiovisuales para la era transmedia implica considerar el papel activo del público y pasar del concepto de programación audiovisual al de planificación multiplataforma, considerando de modo estratégico cómo se va a dar resonancia a un contenido audiovisual y cómo se va a facilitar que los ciudadanos lo compartan.
Finalmente, ha expuesto tres oportunidades para la televisión de proximidad en las que, según el investigador, las nuevas generaciones de profesionales tendrán la mejor posición para darles impulso. En primer lugar, el despegue de nuevas tecnologías como la inteligencia artificial y la Internet de las cosas, que llevará a procesos altamente automatizados y sujetos a análisis estadísticos y en los que el relato artesanal perderá protagonismo. «Las interfaces propiciadas por la Internet de las cosas harán que vivamos rodeados de pantallas que estarán en todos los objetos cotidianos», ha apuntado.
En segundo lugar, ha hecho referencia a la narrativa afirmando que se necesitarán nuevas formas de contar historias que no se centren en la pantalla única convencional, con tecnologías como los 360º, la realidad virtual o la multipantalla que se utilizan actualmente en los videojuegos.
Por último, ha apuntado que los creadores de contenidos audiovisuales del futuro tendrán que tener en cuenta el carácter social, participativo y abierto de la televisión para hacer contenidos «con el público y no para el público» y en los que se generen experiencias multisensoriales.
Fotografías