Valencià:
La Universitat Jaume I ha investit com a doctora honoris causa Jasone Cenoz, catedràtica de Mètodes d’Investigació i Diagnòstic en Educació de la Universitat del País Basc, en un acte en el qual també s'ha investit els nous doctors i doctores que han realitzat els seus estudis i investigacions durant el passat curs.
La catedràtica de Filologia Anglesa de l’UJI Pilar Safont ha sigut l’encarregada de pronunciar la laudatio en la qual ha destacat algunes de les fites aconseguides per Jasone Cenoz i que l’assenyalen com «la investigadora més citada dins del multilingüisme educatiu, la qual cosa posa de manifest la seua àmplia i importantíssima contribució en aquest àmbit».
Així, Safont ha assenyalat que gràcies a les investigacions de Jasone Cenoz, que han tingut implicacions socials tant al País Basc com en altres comunitats plurilingües del món, «el monolingüisme imperant que s’amaga darrere els mètodes tradicionals d’ensenyament de llengües ha estat qüestionat, i s’han obert noves metodologies que afavoreixen i parteixen del plurilingüisme de l’alumnat».
Safont també ha posat en relleu l’estret vincle acadèmic que la uneix amb l’UJI des de fa més de 20 anys per la seua col·laboració amb el grup LAELA i el Màster MELACOM, i des de la vessant més personal, ha destacat «la seua passió pel treball ben fet, que contagia i implica tothom, i la seua generositat i modèstia».
A continuació, la nova doctora honoris causa per l’UJI ha impartit la lectio de la seua investidura en la qual ha reflexionat sobre el multilingüisme, «fonamental per a generar coneixement científic i per a contribuir a una societat millor informada», ha afirmat.
En primer lloc, ha fet un recorregut pel multilingüisme al llarg de la història amb exemples que van des de la inscripció de Behistun dels perses o la pedra de Rosetta, fins a la figura de l’humanista valencià i poliglota Joan Lluís Vives.
Sobre el multilingüisme actual, Cenoz ha explicat que ha adquirit major visibilitat per factors com ara la globalització, la mobilitat de la població o el reconeixement de les llengües minoritàries. «Parlem de diversitat lingüística i cultural atès que s’ha estés de manera notable en tots els àmbits de la societat i a més classes socials, professions i activitats socioculturals», ha apuntat.
Des de la perspectiva de la investigació en el camp de la lingüística aplicada, la catedràtica ha destacat algunes tendències que destaquen pels assoliments obtinguts i el seu impacte social i educatiu. Així, ha explicat que en l’adquisició d’una llengua addicional els monolingües i els bilingües no estan en igualtat de condicions, amb una evidència dels avantatges del multilingüisme. També ha fet referència a l’enfocament social de les llengües, on els parlants multilingües utilitzen recursos de totes les seues llengües quan aprenen llengües i comuniquen en el context social; el translanguaging pedagògic, un concepte que relaciona el coneixement previ de l’estudiantat amb la nova informació; o com la vitalitat de les llengües minoritàries contribueix al multilingüisme i aporta informació sobre més llengües.
Així mateix, Cenoz ha compartit algunes dades sobre el multilingüisme en les publicacions científiques. «S’estima que almenys el 95% de les publicacions científiques es realitzen en anglès, i té els seus avantatges com pot ser l’accés a la ciència, internacionalització o un major reconeixement científic, però també pot limitar l’impacte social de la investigació, suposar dificultats per a molts investigadors i investigadores i fins i tot crear problemes de contingut científic», ha afirmat.
Per últim, ha reflexionat sobre el futur del multilingüisme, especialment pel paper que pot jugar la intel·ligència artificial en temes com la traducció automàtica, que encara té les seues limitacions; l’estatus de les llengües minoritàries, on pot contribuir positivament o, per contra, fer que augmente la bretxa si el rendiment de les IA en aquestes llengües és inferior; o la investigació, amb reptes pel que fa a l’originalitat en la creació de textos o la possibilitat d’obrir nous camins, sobretot en anàlisi de dades i reconeixement de patrons.
Per la seua part, la rectora de l’UJI, Eva Alcón, ha volgut expressar en primer lloc la solidaritat de la comunitat universitària amb les víctimes i les seues famílies, i amb tota la població damnificada per la DANA a València.
En aquest context, Alcón ha fet dues reflexions. D’una banda, l’amenaça que suposa l’augment dels discursos negacionistes que poden calar en la societat per damunt de l’evidència científica i que contribueixen a la desinformació. «Això suposa no només un risc per a la ciència, sinó també per la democràcia», ha afirmat. D’altra banda, ha fet referència a l’altra cara d’aquest desastre, la de l’esperança i l’onada solidària que ha sigut «tot un exemple d’humanitat».
Pel que fa a la incorporació de la professora Cenoz com a doctora honoris causa, la rectora de l’UJI ha destacat que és una de les veus més influents a escala mundial en la investigació del multilingüisme i una «investigadora incansable i amb una manera d’entendre la investigació per a posar-la al servei de la societat». En aquesta línia, ha recalcat com Cenoz ha demostrat que «el multilingüisme no és un obstacle, sinó un avantatge cognitiu, social i cultural que enriqueix els individus i les societats, un valor del qual és molt conscient l’UJI».
Així, la rectora ha defensat «una ciència que tinga valor social, que es faça amb perspectiva ètica i amb vocació de servei públic, una ciència oberta, ciutadana i que genere confiança per tal de donar resposta als desafiaments socials, econòmics i ambientals». Per això, Alcón ha reivindicat la necessitat de fer un esforç col·lectiu de divulgació científica, amb la finalitat de preservar la racionalitat i el pensament crític en la societat.
Fotografies
Video de l'acte
Vídeo resum de la memòria del curs 2023-2024 de l’Escola de Doctorat

Español:
La Universitat Jaume I ha investido como doctora honoris causa a Jasone Cenoz, catedrática de Métodos de Investigación y Diagnóstico en Educación de la Universidad del País Vasco, en un acto en el que también se ha investido a los nuevos doctores y doctoras que han realizado sus estudios e investigaciones durante el pasado curso.
La catedrática de Filología Inglesa de la UJI Pilar Safont ha sido la encargada de pronunciar la laudatio en la que ha destacado algunas de los hitos conseguidos por Jasone Cenoz y que la señalan como «la investigadora más citada dentro del multilingüismo educativo, lo que pone de manifiesto su amplia e importantísima contribución en este ámbito».
Así, Safont ha señalado que gracias a las investigaciones de Jasone Cenoz, que han tenido implicaciones sociales tanto en el País Vasco como en otras comunidades plurilingües del mundo, «el monolingüismo imperante que se esconde detrás de los métodos tradicionales de enseñanza de lenguas ha sido cuestionado, y se han abierto nuevas metodologías que favorecen y parten del plurilingüismo del alumnado».
Safont también ha puesto de relieve el estrecho vínculo académico que la une con la UJI desde hace más de 20 años por su colaboración con el grupo LAELA y el Máster MELACOM, y desde la vertiente más personal, ha destacado «su pasión por el trabajo bien hecho, que contagia e implica a todo el mundo, y su generosidad y modestia».
A continuación, la nueva doctora honoris causa por la UJI ha impartido la lectio de su investidura en la que ha reflexionado sobre el multilingüismo, «fundamental para generar conocimiento científico y para contribuir a una sociedad mejor informada», ha afirmado.
En primer lugar, ha hecho un recorrido por el multilingüismo a lo largo de la historia con ejemplos que van desde la inscripción de Behistun de los persas o la piedra de Rosetta, hasta la figura del humanista valenciano y políglota Joan Lluís Vives.
Sobre el multilingüismo actual, Cenoz ha explicado que ha adquirido mayor visibilidad por factores como la globalización, la movilidad de la población o el reconocimiento de las lenguas minoritarias. «Hablamos de diversidad lingüística y cultural dado que se ha extendido de manera notable en todos los ámbitos de la sociedad y a más clases sociales, profesiones y actividades socioculturales», ha apuntado.
Desde la perspectiva de la investigación en el campo de la lingüística aplicada, la catedrática ha destacado algunas tendencias que destacan por los logros obtenidos y su impacto social y educativo. Así, ha explicado que en la adquisición de una lengua adicional los monolingües y los bilingües no están en igualdad de condiciones, con una evidencia de las ventajas del multilingüismo. También ha hecho referencia al enfoque social de las lenguas, donde los hablantes multilingües utilizan recursos de todas sus lenguas cuando aprenden lenguas y comunican en el contexto social; el translanguaging pedagógico, un concepto que relaciona el conocimiento previo del estudiantado con la nueva información; o cómo la vitalidad de las lenguas minoritarias contribuye al multilingüismo y aporta información sobre más lenguas.
Así mismo, Cenoz ha compartido algunos datos sobre el multilingüismo en las publicaciones científicas. «Se estima que al menos el 95% de las publicaciones científicas se realizan en inglés, y tiene sus ventajas como puede ser el acceso a la ciencia, internacionalización o un mayor reconocimiento científico, pero también puede limitar el impacto social de la investigación, suponer dificultades para muchos investigadores e investigadoras e incluso crear problemas de contenido científico», ha afirmado.
Por último, ha reflexionado sobre el futuro del multilingüismo, especialmente por el papel que puede jugar la inteligencia artificial en temas como la traducción automática, que todavía tiene sus limitaciones; el estatus de las lenguas minoritarias, donde puede contribuir positivamente o, por el contrario, hacer que aumente la brecha si el rendimiento de las IA en estas lenguas es inferior; o la investigación, con retos en cuanto a la originalidad en la creación de textos o la posibilidad de abrir nuevos caminos, sobre todo en análisis de datos y reconocimiento de patrones.
Por su parte, la rectora de la UJI, Eva Alcón, ha querido expresar en primer lugar la solidaridad de la comunidad universitaria con las víctimas y sus familias, y con toda la población damnificada por la DANA en València.
En este contexto, Alcón ha hecho dos reflexiones. Por un lado, la amenaza que supone el aumento de los discursos negacionistas que pueden calar en la sociedad por encima de la evidencia científica y que contribuyen a la desinformación. «Esto supone no solo un riesgo para la ciencia, sino también por la democracia», ha afirmado. Por otro lado, ha hecho referencia a la otra cara de este desastre, la de la esperanza y la oleada solidaria que ha sido «todo un ejemplo de humanidad».
En cuanto a la incorporación de la profesora Cenoz como doctora honoris causa, la rectora de la UJI ha destacado que es una de las voces más influyentes a escala mundial en la investigación del multilingüismo y una «investigadora incansable y con una manera de entender la investigación para ponerla al servicio de la sociedad». En esta línea, ha recalcado cómo Cenoz ha demostrado que «el multilingüismo no es un obstáculo sino una ventaja cognitiva, social y cultural que enriquece a los individuos y las sociedades, un valor del que es muy consciente la UJI».
Así, la rectora ha defendido «una ciencia que tenga valor social, que se haga con perspectiva ética y con vocación de servicio público, una ciencia abierta, ciudadana y que genere confianza para dar respuesta a los desafíos sociales, económicos y ambientales». Por eso, Alcón ha reivindicado la necesidad de hacer un esfuerzo colectivo de divulgación científica, con el fin de preservar la racionalidad y el pensamiento crítico en la sociedad.
Fotografías
Video del acto
Vídeo resumen de la memoria del curso 2023-2024 de l’Escola de Doctorat