Valencià:
La Biblioteca de la Universitat Jaume I de Castelló s’ha situat en la posició novena entre les 76 biblioteques universitàries espanyoles, segons el Rànquing de Biblioteques Espanyoles Universitàries (SECABA-Rank Universitarias 2018) que avalua l’eficiència del sistema universitari espanyol, amb l’objectiu, entre altres, de conèixer quines són més eficients i oferir models de bones pràctiques per la millora de les xarxes de lectura pública i biblioteques universitàries.
El SECABA-Lab de la Universidad de Granada és el creador d’aquest rànquing que compara l’eficiència de les biblioteques universitàries espanyoles. Per a elaborar aquest rànquing, SECABA es basa en una sèrie d’indicadors de qualitat, concretament en l’indicador de la potència del sistema, concebent la biblioteca com un sistema amb entrades (personal, equipament, pressupost, col·lecció...) i eixides (circulació, és a dir, l’ús dels recursos d’informació).
Així, avaluant la potència del sistema, les biblioteques es classifiquen en tres situacions: potència (que produeix més sortides que entrades), que és el cas de la nostra biblioteca; sense potència (que hi ha les mateixes entrades que sortides); i en dispotència (que hi ha més entrades que sortides).
L’informe del rànquing indica que les biblioteques produeixen beneficis, entesos com «el capital humà més gran que aconsegueixen les persones, ciutats i països que freqüenten i fan ús de les biblioteques, així com un augment del capital cultural... però, a més a més, cal considerar que les biblioteques produeixen capital social».
Les dades per a elaborar aquest rànquing s'han pres de les 76 biblioteques universitàries espanyoles (50 de l’àmbit universitari públic i 26 de l’àmbit privat), més les biblioteques del Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC). Totes formen part de REBIUN (Xarxa de Biblioteques Universitàries Espanyoles), sectorial de la CRUE (Conferència de Rectors i Rectores de les Universitats Espanyoles).

Español:
La Biblioteca de la Universitat Jaume I de Castelló se ha situado en la posición novena entre las 76 bibliotecas universitarias españolas, según el Ranking de Bibliotecas Españolas Universitarias (SECABA-Rank Universitarias 2018) que evalúa la eficiencia del sistema universitario español, con el objetivo, entre otros de conocer cuáles son más eficientes y ofrecer modelos de buenas prácticas por la mejora de las redes de lectura pública y bibliotecas universitarias.
El SECABA-Lab de la Universidad de Granada es el creador de este ranking que compara la eficiencia de las bibliotecas universitarias españolas. Para elaborar este ranking SECABA se basa en una serie de indicadores de calidad, concretamente en el indicador de la potencia del sistema, concibiendo la biblioteca como un sistema con entradas (personal, equipación, presupuesto, colección...) y salidas (circulación, es decir, el uso de los recursos de información).


Así evaluando la potencia del sistema las bibliotecas se clasifican en tres situaciones: potencia (que produce más salidas que entradas) que es el caso de nuestra biblioteca; sin potencia (que hay las mismas entradas que salidas); y en dispotència (que hay más entradas que salidas).
El informe del ranking indica que las bibliotecas producen beneficios, entendidos como «el capital más grande humano que consiguen las personas, ciudades y países que frecuentan y hacen uso de las bibliotecas, así como un aumento del capital cultural...pero además, hay que considerar que las bibliotecas producen capital social».
Los datos para elaborar este ranking han sido tomadas de las 76 bibliotecas universitarias españolas (50 del ámbito universitario público y 26 del ámbito privado) más las bibliotecas del CSIC (Consejo Superior de Investigaciones Científicas). Todas ellas forman parte de REBIUN (Red de Bibliotecas Universitarias Españolas), sectorial de la CRUE (Conferencia de Rectores y Rectoras de las Universidades Españolas).