Valencià:
La Universitat d’Estiu de l'UJI reprèn les activitats amb la celebració del seminari «La Qualitat de l'Aire a España. Millán Millán» que se celebra a l'Hotel Termes Marines El Palasiet de Benicàssim i que se centra en la nova directiva europea sobre la qualitat de l'aire, que probablement es publique a la tardor i que els països de la Unió Europea hauran de complir en 2030. La inauguració ha comptat amb la participació de Carmen Lázaro, vicerectora de Cultura, Llengües i Societat; María de la Mar Viana, subdirectora general d'Aire Net i Sostenibilitat Industrial del Ministeri per a la Transició Ecològica i Repte Demogràfic, i Jorge Blanco, director general de Qualitat i Educació Ambiental de la Generalitat Valenciana, als quals han acompanyat els dos directors del curs, Xavier Querol i Eliseo Monfort.


La trobada s'ha iniciat amb l'homenatge a Millán Millán, fundador i alma mater del Centre d'Estudis Ambientals del Mediterrani (CEAM) i divulgador científic de prestigi internacional que va morir el mes de gener passat. L'organització del seminari ha fet lliurament a la directora del CEAM, Amalia Muñoz, d'una placa commemorativa i a més una de les taules redones s'ha dedicat a repassar el seu treball. Durant l'obertura, Carmen Lázaro ha argumentat, en referència a la nova directiva europea sobre la qualitat de l'aire, que «totes les persones hem de comprometre'ns des de tots els àmbits», al mateix temps que ha fet referència a la necessitat d'incidir en «l'educació i la sensibilització ciutadana». Per part seua, la representant del Ministeri, María de la Mar Viana, considera «necessari mantenir el diàleg i la col·laboració amb tots els actors participants per a aconseguir els reptes als quals ens dirigeix la nova normativa».


La nova directiva europea contempla, entre altres punts, la reducció a la meitat dels valors d'immissió, és a dir, els que marquen els nivells de contaminació de l'aire que respiren els ciutadans i que són perjudicials per a la salut. En aquest sentit, els nous paràmetres exigeixen que els valors de les partícules respirables PM10 siguen inferiors a 20 micrograms/m³ en 2030, fet que suposa la necessitat d'aplicar un canvi de paradigma per a complir els objectius, atès que en l'actualitat el límit anual és 40 micrograms/m³. Davant aquesta nova situació, el representant del Ministeri per a la Transició Ecològica i Repte Demogràfic, David Cáceres, ha assenyalat que «la nova directiva suposarà una revisió i actualització del pla marc d'acció a curt termini i dels plans regionals de l'aire», durant la celebració de la taula redona titulada «Els reptes per a l'aplicació i el compliment de la nova directiva europea de la directiva de l'aire». El tècnic ha explicat que, si es continua amb la mateixa dinàmica, l'any 2030 hi hauria 81 zones en el conjunt d'Espanya que no complirien la normativa respecte als valors límit de partícules contaminants perjudicials per a la salut.


En aquest sentit, el codirector del seminari i investigador del CSIC, Xavier Querol, ha assegurat que «tenim cinc anys per a aconseguir els límits que exigeix la nova normativa, un reglament que recull les peticions de l'OMS i que pretén reduir els efectes de les partícules respirables en la salut pública». Querol, que ha participat en la taula redona «Els nous paràmetres de la qualitat de l'aire», considera que un dels reptes a Espanya per a complir la normativa europea «encara que s'haja millorat bastant en els últims anys, és limitar o regular el trànsit de vehicles, sobretot en les grans ciutats, que és on hi ha un major problema, com ja ho han fet una gran part de les capitals europees».


Els estudis reflecteixen que el 80% de la població espanyola es veuria afectada pel no compliment de la directiva de la Unió Europea si no es prenen mesures. Sobre aquest tema, una de les tècniques del Ministeri, Natalia Alonso, ha argumentat que un altre dels reptes és reduir la contaminació que es produeix en les llars, a causa de la utilització de productes de neteja, cosmètics, pintures o dissolvents que suposen el 30% de les emissions de compostos orgànics volàtils (són un dels generadors d'ozó troposfèric, un dels contaminants principals).


Aquesta trobada bianual que organitza la comunitat científica en coordinació amb la Universitat Jaume I continuarà demà amb la participació d’experts i tècnics de diversos governs autonòmics, investigadors del CSIC i de diverses universitats, així com representants del Ministeri de Transició Ecològica i Repte Demogràfic.

Experts asseguren que el compliment de la nova directiva europea sobre la qualitat de l'aire reduiria un 50% les morts associades a la contaminació atmosfèrica
Fotografies | Vídeo

Español:
La Universitat d’Estiu de la UJI retoma las actividades con la celebración del seminario «La Calidad del Aire en España. Millán Millán» que se celebra en el Hotel Termas Marinas El Palasiet de Benicàssim y que se centra en la nueva directiva europea sobre la calidad del aire, que probablemente se publique en otoño y que los países de la Unión Europea deberán cumplir en 2030. La inauguración ha contado con la participación de Carmen Lázaro, vicerrectora de Cultura, Lenguas y Sociedad; María del Mar Viana, subdirectora general de Aire Limpio y Sostenibilidad Industrial del Ministerio para la Transición Ecológica y Reto Demográfico, y Jorge Blanco, director general de Calidad y Educación Ambiental de la Generalitat Valenciana, a los que han acompañado los dos directores del curso, Xavier Querol y Eliseo Monfort.
El encuentro se ha iniciado con el homenaje a Millán Millán, fundador y alma mater del Centro de Estudios Ambientales del Mediterráneo (CEAM) y divulgador científico de prestigio internacional que falleció el pasado mes de enero. La organización del seminario ha hecho entrega a la directora del CEAM, Amalia Muñoz, de una placa conmemorativa y además una de las mesas redondas se ha dedicado a repasar su trabajo. Durante la apertura, Carmen Lázaro ha argumentado en referencia a la nueva directiva europea sobre la calidad del aire que «todas las personas tenemos que comprometernos desde todos los ámbitos», al tiempo que ha hecho referencia a la necesidad de incidir en «la educación y la sensibilización ciudadana». Por su parte, la representante del Ministerio, María del Mar Viana, considera «necesario mantener el diálogo y la colaboración con todos los actores participantes para alcanzar los retos a los que nos dirige la nueva normativa». 
La nueva directiva europea contempla, entre otros puntos, la reducción a la mitad de los valores de inmisión, es decir, los que marcan los niveles de contaminación del aire que respiran los ciudadanos y que son perjudiciales para la salud. En este sentido, los nuevos parámetros exigen que los valores de las partículas respirables PM10 sean inferiores a 20 microgramos/m3 en 2030, hecho que supone la necesidad de aplicar un cambio de paradigma para cumplir los objetivos, dado que en la actualidad el límite anual es 40 microgramos/m3. Ante esta nueva situación, el representante del Ministerio para la Transición Ecológica y Reto Demográfico, David Cáceres, ha señalado que «la nueva directiva supondrá una revisión y actualización del plan marco de acción a corto plazo y de los planes regionales del aire», durante la celebración de la mesa redonda titulada «Los retos para la aplicación y el cumplimiento de la nueva directiva europea de la directiva del aire». El técnico ha explicado que, si se continúa con la misma dinámica, en el año 2030 habría 81 zonas en el conjunto de España que no cumplirían la normativa respecto a los valores límite de partículas contaminantes perjudiciales para la salud. 
En este sentido, el codirector del seminario e investigador del CSIC, Xavier Querol, ha asegurado que «tenemos cinco años para alcanzar los límites que exige la nueva normativa, un reglamento que recoge las peticiones de la OMS y que pretende reducir los efectos de las partículas respirables en la salud pública». Querol, que ha participado en la mesa redonda «Los nuevos parámetros de la calidad del aire», considera que uno de los retos en España para cumplir la normativa europea «aunque se haya mejorado bastante en los últimos años, es limitar o regular el tráfico de vehículos, sobre todo en las grandes ciudades, que es donde hay un mayor problema, como ya lo han hecho una gran parte de las capitales europeas». 
Los estudios reflejan que el 80% de la población española se vería afectada por el no cumplimiento de la directiva de la Unión Europea si no se toman medidas. Al respecto, una de las técnicas del Ministerio, Natalia Alonso, ha argumentado que otro de los retos es reducir la contaminación que se produce en los hogares, debido a la utilización de productos de limpieza, cosméticos, pinturas o disolventes que suponen el 30% de las emisiones de compuestos orgánicos volátiles (son uno de los generadores de ozono troposférico, uno de los contaminantes principales).
Este encuentro bianual que organiza la comunidad científica en coordinación con la Universitat Jaume I continuará mañana con la participación de expertos y técnicos de diversos gobiernos autonómicos, investigadores del CSIC y de diversas universidades, así como representantes del Ministerio de Transición Ecológica y Reto Demográfico.
Expertos aseguran que el cumplimiento de la nueva directiva europea sobre la calidad del aire reduciría en un 50% las muertes asociadas a la contaminación atmosférica
Fotografías | Vídeo