Valencià:
Investigadors de les càtedres de Transformació del Model Econòmic de la Universitat Miguel Hernández d’Elx i de la Universitat Jaume I han publicat un estudi sobre la col·laboració en xarxa desenvolupada en els últims mesos contra la pandèmia de la Covid-19 a la Comunitat Valenciana, en què s’ha analitzat l’actuació de 277 actors. Dirigit pels respectius directors d’ambdues càtedres, José A. Belso i Xavier Molina, el document que recull l’anàlisi de les relacions entre tots els actors implicats mostra que els nodes claus per a l’efectivitat de les relacions establertes des del mes de març han estat les associacions i els agents de coneixement (universitats, centres tecnològics, institucions i empreses amb estratègies d’R+D+i): «Els resultats els posicionen com els actors que tenen accés al coneixement i la informació. A més […] ocupen les posicions influents i intermediàries».
L’informe precisa, d’altra banda, que només s’activen entre un 1,1% i un 3,7% de les connexions potencials, una pauta comuna a aquest tipus d’estudis per la pluralitat i diversitat dels actors. No obstant això, el document indica que eixe resultat «pot suggerir possibles dissenys o mesures per a intentar potenciar que es puguen construir xarxes de resposta més fructíferes en el futur».
Per a determinar les interaccions entre els actors participants en la crisi de la COVID-19, s’han emprat dades secundàries a través d'una anàlisi en profunditat de notícies publicades en mitjans digitals regionals i locals. Les relacions seleccionades s’han dividit en dues tipologies principals: tecnològiques i no tecnològiques. El nombre més gran d’interaccions de la base relacional no tecnològica es troba a les comarques de València (13,6%), Camp del Túria (10,3%) i l'Alacantí (9,4%). En el cas de les col·laboracions tecnològiques destaquen les comarques de València (16,36%), l'Horta Oest (14,55%) i l’Alcoià (7,27%).
Seguint l’informe, el nombre d'enllaços d'un actor és un signe de centralitat que pot reflectir la fortalesa dels recursos i generar més guanys. Les xarxes de resposta poden ser desenvolupades per membres que operen dins de la mateixa àrea afectada, però també poden ser construïdes per actors distants que porten a terme funcions similars o complementàries.
Juntament amb els directors d’ambdues càtedres, han elaborat l’estudi María José López Sánchez i María Dolores Sánchez Romero, per part de la UMH, i Luis Martínez-Cháfer per l’UJI. L’informe és el primer resultat de la col·laboració oberta entre les dues càtedres en el marc de la recentment constituïda Xarxa de Càtedres de Transformació del Model Econòmic de la Comunitat Valenciana.
Estudi «Red de respuestas sociales ante la crisis sanitaria de la covid-19: análisis para la Comunidad Valenciana»

Español:
Investigadores de las cátedras de Transformación del Modelo Económico de la Universidad Miguel Hernández de Elche y de la Universidad Jaume I han publicado un estudio sobre la colaboración en red desarrollada en los últimos meses contra la pandemia de la COVID-19 en la Comunidad Valenciana, en que se ha analizado la actuación de 277 actores. Dirigido por los respectivos directores de ambas cátedras, José A. Belso y Xavier Molina, el documento que recoge el análisis de las relaciones entre todos los actores implicados muestra que los nodos claves para la efectividad de las relaciones establecidas desde el mes de marzo han sido las asociaciones y los agentes de conocimiento (universidades, centros tecnológicos, instituciones y empresas con estrategias de I+D+i): «Los resultados los posicionan como los actores que tienen acceso al conocimiento e información. Además [...] ocupan las posiciones influyentes e intermediarias»
El informe precisa, por otra parte, que solo se activan entre un 1,1% y un 3,7% de las conexiones potenciales, una pauta común a este tipo de estudios por la pluralidad y diversidad de los actores. Sin embargo, el documento indica que ese resultado «puede sugerir posibles diseños o medidas para intentar potenciar para que se puedan construir redes de respuesta más fructíferas en el futuro».
Para determinar las interacciones entre los actores participantes en la crisis de la COVID-19, se han empleado datos secundarios a través de un análisis en profundidad de noticias publicadas en medios digitales regionales y locales. Las relaciones seleccionadas se han dividido en dos tipologías principales: tecnológicas y no tecnológicas. El mayor número de interacciones de la base relacional no tecnológica se encuentra en las comarcas de Valencia (13,6%), Camp del Túria (10,3%) y L'Alacantí (9,4%). En el caso de las colaboraciones tecnológicas destacan las comarcas de Valencia (16,36%), Horta Oest (14,55%) y L'Alcoià (7,27%).
Siguiendo el informe, el número de enlaces de un actor es un signo de centralidad que puede reflejar la fortaleza de los recursos y generar más ganancias. Las redes de respuesta pueden ser desarrolladas por miembros que operan dentro de la misma área afectada, pero también pueden ser construidas por actores distantes que llevan a cabo funciones similares o complementarias.
Junto con los directores de ambas cátedras, han elaborado el estudio María José López Sánchez y María Dolores Sánchez Romero, por parte de la UMH, y Luis Martínez-Cháfer por la UJI. El informe es el primer resultado de la colaboración abierta entre ambas cátedras en el marco de la recién constituida Red de Cátedras de Transformación del Modelo Económico de la Comunidad Valenciana.
Estudio «Red de respuestas sociales ante la crisis sanitaria de la covid-19: análisis para la Comunidad Valenciana»