Valencià:
La Universitat Jaume I s'ha sumat a la celebració de la Setmana pel Corredor Mediterrani, impulsada per la consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori i les universitats públiques valencianes, amb l'organització d'una jornada tècnica per a reivindicar la necessitat d'aquesta infraestructura. 
La inauguració d'aquesta jornada ha sigut a càrrec del catedràtic de Comercialització i Recerca de Mercats de l’UJI, Miguel Ángel Moliner; la consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, María José Salvador; i la rectora de la Jaume I, Eva Alcón, els qui han coincidit a destacar «la importància i la necessitat històrica d'un eix de comunicacions del que depèn, en gran manera, el desenvolupament econòmic del nostre territori i també la seua vertebració social». Així mateix, tant Moliner, com Salvador i Alcón, han coincidit a explicar que les dades parlen per si soles: «El territori per on passarà el Corredor Mediterrani concentra el 50% de la població espanyola, el 45% del PIB, el 41% del teixit productiu, el 46% de l'ocupació, el 51% de les exportacions, el 63% del trànsit de mercaderies i el 50% del turisme internacional». 
Miguel Ángel Moliner ha explicat que, malgrat aquestes dades, és necessari continuar reivindicant aquesta infraestructura, «i en aquesta línia, aquesta jornada aportarà una visió acadèmica, econòmica i empresarial sobre el corredor, i visibilitzarà l'ampli suport social que té». 
María José Salvador ha explicat que «la falta d'aquesta infraestructura és perjudicial per al nostre territori i per a les persones, ja que és incomprensible que viatjar de València a Barcelona coste més del doble de temps que fer-ho de Barcelona a Madrid, a pesar que la distància és similar». La consellera ha recordat que per al Govern del Botànic, la reivindicació del Corredor ha sigut fonamental, així com la necessitat de dotar nous serveis de rodalia entre Castelló i Vinaròs, que en uns dies serà una realitat, i ha conclòs que «els valencians no podem deixar de lluitar, hem d'aconseguir un tracte just i millorar les nostres infraestructures i serveis». 
Per a finalitzar, Eva Alcón, ha explicat que «des de 1990 es parla del Corredor Mediterrani i s'ha demostrat en infinitat d'estudis els importants beneficis econòmics, socials i mediambientals que pot representar. No obstant això, a hores d'ara, encara no és una realitat tangible i hem de continuar reclamant-ho amb actes com a aquest, que mantenen viva la flama de la reivindicació social d'aquesta infraestructura». 
La jornada també ha inclòs tres conferències a càrrec de Ferran Arasa, professor d'arqueologia de la Universitat de València, qui ha exposat la importància històrica d'aquesta via de comunicació; Pedro Coca, president de l'Associació d'Empreses Ferroviàries Privades (AEFP), qui ha aportat dades sobre la previsió de trànsit per al Corredor Mediterrani; i Ricardo Insa, professor de la Universitat Politècnica de València, qui ha abordat els aspectes tècnics del transport per ferrocarril i l'impacte mediambiental.

LA COMPLEXITAT TÈCNICA
El professor Ricardo Insa Franco, del Departament d’Enginyeria i Infraestructura dels Transports de la Universitat Politècnica de València, ha assegurat que existeix una gran complexitat tècnica en l’execució del Corredor perquè «cal tenir en compte aspectes com les instal·lacions de seguretat o els diferents desgastes perquè no hi ha simetria, però cal abordar-la amb decisió» i perquè els majors problemes es produeixen «en els desviaments i les estacions, no en el mateix trajecte». 
Insa ha afirmat que «el Corredor és fonamental però no cal descartar altres opcions» com per exemple les diferents eixides de comunicació amb França. En la seua opinió, cal plantejar-se també una solució definitiva per al transport de viatgers.
Imatges de la jornada

Español:
La Universitat Jaume I se ha sumado a la celebración de la Semana por el Corredor Mediterráneo, impulsada por la consellera de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio y las universidades públicas valencianas, con la organización de una jornada técnica para reivindicar la necesidad de esta infraestructura.
La inauguración de esta jornada ha corrido a cargo del catedrático de Comercialización e Investigación de Mercados de la UJI, Miguel Ángel Moliner; la consellera de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, María José Salvador; y la rectora de la Jaume I, Eva Alcón, quienes han coincidido en destacar «la importancia y la necesidad histórica de un eje de comunicaciones del que depende, en gran medida, el desarrollo económico de nuestro territorio y también su vertebración social». Así mismo, tanto Moliner, como Salvador y Alcón, han coincidido al explicar que los datos hablan por sí solos, «el territorio por donde pasará el Corredor Mediterráneo concentra el 50% de la población española, el 45% del PIB, el 41% del tejido productivo, el 46% de la ocupación, el 51% de las exportaciones, el 63% del tránsito de mercancías y el 50% del turismo internacional».
Miguel Ángel Moliner ha explicado que, a pesar de estos datos, es necesario continuar reivindicando esta infraestructura, «y en esta línea, esta jornada aportará una visión académica, económica y empresarial sobre el corredor, y visibilizará el amplio apoyo social con el que cuenta».
María José Salvador ha explicado que «la falta de esta infraestructura es perjudicial para nuestro territorio y para las personas, ya que es incomprensible que viajar de Valencia a Barcelona cueste más del doble de tiempo que hacerlo de Barcelona a Madrid, a pesar de que la distancia es similar». La consellera ha recordado que para el Gobierno del Botánico la reivindicación del Corredor ha sido fundamental, así como la necesidad de dotar nuevos servicios de cercanías entre Castelló y Vinaròs, que en unos días será una realidad, y ha concluido que «los valencianos no podemos dejar de luchar, tenemos que conseguir un trato justo y mejorar nuestras infraestructuras y servicios».
Para finalizar, Eva Alcón ha explicado que «desde 1990 se habla del Corredor Mediterráneo y se ha demostrado en infinidad de estudios los importantes beneficios económicos, sociales y medioambientales que puede representar. Sin embargo, a estas alturas todavía no es una realidad tangible y tenemos que continuar reclamándolo con actos como este, que mantienen viva la llama de la reivindicación social de esta infraestructura». 
La jornada también ha incluido tres conferencias a cargo de Ferran Arasa, profesor de arqueología de la Universitat de València, quien ha expuesto la importancia histórica de esta vía de comunicación; Pedro Coca, presidente de la Asociación de Empresas Ferroviarias Privadas (AEFP), quien ha aportado datos sobre la previsión de tránsito para Corredor Mediterráneo; y Ricardo Insa, profesor de la Universitat Politècnica de València, quien ha abordado los aspectos técnicos del transporte por ferrocarril y el impacto medioambiental.
LA COMPLEJIDAD TÉCNICA
El profesor Ricardo Insa Franco, del Departamento de Ingeniería e Infraestructura de los Transportes de la Universitat Politècnica de València, ha asegurado que existe una gran complejidad técnica en la ejecución del Corredor porque «hay que tener en cuenta aspectos como las instalaciones de seguridad o los diferentes desgastes porque no hay simetría, pero hay que abordarla con decisión» y porque los mayores problemas se producen «en los desvíos y las estaciones, no en el mismo trayecto».
Insa ha afirmado que «el Corredor es fundamental, pero no hay que descartar otras opciones» como por ejemplo las diferentes salidas de comunicación con Francia. En su opinión, hay que plantearse también una solución definitiva para el transporte de viajeros.
Imágenes de la jornada