Valencià:
Avaluar la utilitat de la realitat virtual per a induir un estat d'ànim sobre xiquets i adolescents mentre fan exercici i mesurar les seues emocions mentre veuen anuncis de productes alimentaris i activitat física: aquest és l'objectiu de dos estudis que estan desenvolupant investigadors del LabHuman de la Universitat Politècnica de València i del grup Labpsitec de la Universitat Jaume I de Castelló i la Universitat de València.


	Al llarg d'aquest mes, els investigadors de LabHuman i Labpsitec han dut a terme una sèrie de proves amb 40 participants de l'Escola d’Estiu de la Universitat Politècnica de València, amb edats compreses entre els 9 i els 12 anys.


	El primer estudi, liderat pel grup Labpsitec (UJI-UV), consistia a investigar l'efecte que té sobre un grup de xiquets completar una cursa en la qual es guanya sempre a tots els competidors, comparada amb una altra en la qual sempre es perd. Per a això, els investigadors del LabHuman de la UPV van desenvolupar un entorn de realitat virtual que permet generar aquests efectes.


	L'objectiu era estudiar l'efecte d'aquesta diferència sobre l'experiència subjectiva de cansament i la satisfacció percebuda per part del xiquet sobre l'activitat física. Segons destaquen els investigadors, això ajuda a conèixer l'efecte que pot tenir la comparació social o la baixa condició física sobre la motivació per a la realització de l'activitat física.


	«Els resultats indiquen que el fet de perdre una cursa, malgrat haver-te esforçat, repercuteix sobre les emocions negatives, augmenta la percepció subjectiva de cansament i baixa la satisfacció sobre l'activitat física i la pròpia execució. Per contra, guanyar augmenta l'autoeficàcia (creença en la capacitat de realitzar correctament l'exercici físic) i les emocions positives. Aquests resultats confirmen el potencial de la realitat virtual i els videojocs actius per a la promoció d'emocions positives i la satisfacció sobre l'activitat física en els xiquets sedentaris», apunta el professor de la Universitat Jaume I Ausiàs Cebolla.


	Aquest estudi s'emmarca dins del projecte Actiobe i CIBERobn (grup d'excel·lència en recerca en obesitat) liderat per la catedràtica de Psicologia de la Universitat de València, Rosa M. Baños, i el professor Ausiàs Cebolla de la Universitat Jaume I de Castelló.

Avaluar l'impacte d'anuncis sobre menjar i exercici físic


	El segon estudi, liderat per la UPV, s'emmarca dins de la línia de recerca de LabHuman centrada en l'avaluació de l'impacte que produeixen els continguts audiovisuals en els espectadors. En aquest cas, es tractava d'estudiar l'impacte en el comportament i les emocions que experimenten els xiquets mentre visualitzen anuncis de menjar per a determinar si existeixen diferències entre aquells que segueixen una dieta més equilibrada i saludable davant els que no ho fan.


	«Volíem analitzar els motius pels quals les campanyes d'alimentació saludable no aconsegueixen l'impacte esperat en el xiquet. Es pretén entendre la resposta a aquestes campanyes publicitàries per a analitzar com es podria aconseguir un impacte major en el xiquet que el motive a canviar els seus hàbits i millorar la seua alimentació. Desenvolupar estudis com aquest permetrà dissenyar en el futur campanyes de salut molt més efectives en població infantil», explica el doctor en Enginyeria Biomèdica Jaime Guixeres, coordinador científic de l'Institut LabHuman de la UPV.


	Per a dur a terme l'estudi, els investigadors monitoritzaven mitjançant un sistema comercial portable no invasiu l'activitat cerebral, l'activitat cardíaca, els gestos de la cara i el seguiment dels ulls de cada participant en l'estudi, amb l'objectiu de mesurar aqueixa reacció davant els diferents anuncis. Segons destaquen els investigadors de la Universitat Politècnica de València, els resultats preliminars obtinguts fins al moment mostren que els patrons d'atenció visual dels anuncis de menjar mostren diferències segons el tipus d'alimentació del xiquet. «També estem trobant que els frames dins de cada anunci que mostren un major impacte emocional en els xiquets són diferents en aquells amb alimentació saludable davant de xiquets que no la tenen», afigen José Manuel Ausín i Juan Carlos Rojas, investigadors de LabHuman-UPV.

Español:
Evaluar la utilidad de la realidad virtual para inducir un estado de ánimo sobre niños y adolescentes mientras hacen ejercicio y medir sus emociones mientras ven anuncios de productos alimenticios y actividad física: este es el objetivo de dos estudios que están desarrollando investigadores del LabHuman de la Universitat Politècnica de València y del grupo Labpsitec de la Universitat Jaume I de Castelló y la Universitat de València.


	A lo largo de este mes, los investigadores de LabHuman y Labpsitec han llevado a cabo una serie de pruebas con 40 participantes de la Escola d’Estiu de la Universitat Politècnica de València, con edades comprendidas entre los 9 y los 12 años.


	El primer estudio, liderado por el grupo Labpsitec (UJI-UV), consistía en investigar el efecto que tiene sobre un grupo de niños completar una carrera en la que se gana siempre a todos los competidores, comparada con otra en la que se pierde siempre. Para ello, los investigadores del LabHuman de la UPV desarrollaron un entorno de realidad virtual que permite generar estos efectos.


	El objetivo era estudiar el efecto de esta diferencia sobre la experiencia subjetiva de cansancio y el agrado percibido por parte del niño sobre la actividad física. Según destacan los investigadores, esto ayuda a conocer el efecto que puede tener la comparación social o la baja condición física sobre la motivación para la realización de la actividad física.


	«Los resultados indican que el hecho de perder una carrera a pesar de esforzarte repercute sobre las emociones negativas, aumenta la percepción subjetiva de cansancio y baja el agrado sobre la actividad física y la propia ejecución. Por contra, ganar aumenta la autoeficacia (creencia en la capacidad de realizar correctamente el ejercicio físico) y las emociones positivas. Estos resultados confirman el potencial de la realidad virtual y los videojuegos activos para la promoción de emociones positivas y agrado sobre la actividad física en los niños sedentarios», apunta el profesor de la Universitat Jaume I Ausiàs Cebolla.


	Este estudio se enmarca dentro del proyecto Actiobe y CIBERobn (grupo de excelencia en investigación en obesidad) liderado por la catedrática de Psicología de la Universitat de Valencia, Rosa M.ª Baños y el profesor Ausiàs Cebolla de la Universitat Jaume I de Castelló.

	 

Evaluar el impacto de anuncios sobre comida y ejercicio físico


	El segundo estudio, liderado por la UPV, se enmarca dentro de la línea de investigación de LabHuman centrada en la evaluación del impacto que producen los contenidos audiovisuales en los espectadores. En este caso, se trataba de estudiar el impacto en el comportamiento y las emociones que experimentan los niños mientras visualizan anuncios de comida para determinar si existen diferencias entre aquellos que siguen una dieta más equilibrada y saludable frente a los que no.


	«Queríamos analizar los motivos por los que las campañas de alimentación saludable no consiguen el impacto esperado en el niño.  Se pretende entender la respuesta a estas campañas publicitarias para analizar cómo se podría conseguir un impacto mayor en el niño que le motive a cambiar sus hábitos y mejorar su alimentación. Desarrollar estudios como este permitirá diseñar en el futuro campañas de salud mucho más efectivas en población infantil», explica el doctor en Ingeniería Biomédica Jaime Guixeres, coordinador científico del Instituto LabHuman de la UPV.


	Para llevar a cabo el estudio, los investigadores monitorizaban mediante un sistema comercial portable no invasivo la actividad cerebral, la actividad cardiaca, los gestos de la cara y el seguimiento de los ojos de cada participante en el estudio, con el objetivo de medir esa reacción ante los diferentes anuncios. Según destacan los investigadores de la Universitat Politècnica de València, los resultados preliminares obtenidos hasta el momento señalan que los patrones de atención visual de los anuncios de comida muestran diferencias en función del tipo de alimentación del niño. «También estamos encontrando que los frames dentro de cada anuncio que muestran un mayor impacto emocional en los niños son diferentes en aquellos que tienen una alimentación saludable frente a los que no», añaden José Manuel Ausín y Juan Carlos Rojas, investigadores de LabHuman-UPV.