Valencià:
La Càtedra Cuatroochenta d'Intel·ligència Artificial, Salut i Benestar de la Universitat Jaume I (UJI), ha realitzat, durant el mes de juny passat, les primeres proves amb el seu sistema per a detectar signes de fragilitat a un grup d'usuaris d'un centre geriàtric de Castelló de la Plana.
Desenvolupat per l'equip de la Càtedra, el dispositiu es basa en les càmeres amb tecnologia 3D de l'empresa Kineactive, utilitzades per a monitorar l'exercici de persones en rehabilitació. Té l'objectiu de detectar indicis de fragilitat física a través de tres proves on el participant, de manera seqüencial, és guiat mitjançant instruccions. Aquestes proves tenen a veure amb la velocitat de la marxa, la capacitat de la persona per a asseure's i alçar-se i, finalment, una prova d'equilibri. El dispositiu està adaptat de manera que el col·lectiu de persones majors puga seguir sense problemes les instruccions, les quals combinen text i àudio. De fet, la solució tecnològica ha sigut ben rebuda en general per les persones usuàries per la seua facilitat d'ús i utilitat.
Avaluació integral de la fragilitat

De manera complementària a l'avaluació de la fragilitat física amb la càmera 3D, durant la prova pilot es va estudiar, a més, la fragilitat cognitiva i social. Per a això, es van passar dos qüestionaris, el qüestionari Pfeiffer, un dels instruments més utilitzats per a la detecció de deterioració cognitiva, principalment en població major, format per 10 preguntes breus que avaluen memòria i altres funcions cognitives; i per a l'aspecte social, l'escala de fragilitat social de Garre-Olmo et al., la qual recull informació sobre amb qui viu la persona normalment, amb quina freqüència veu els seus familiars i amics o si disposaria d'ajuda en cas de necessitar-la per part de persones significatives. Finalment, també es van prendre diverses mides com l'altura, el pes i la força d'agafada.

Adaptació del dispositiu a les persones majors

Per a conéixer l'opinió de les persones que van realitzar la prova amb la càmera, es va fer un qüestionari d'usabilitat. Recollir aquesta informació permetrà adaptar les diferents prestacions i funcionalitats que inclou la càmera a les persones usuàries. Tota la informació obtinguda ha resultat útil per a continuar la millora de la càmera quant a la viabilitat i eficàcia de l'avaluació de les diferents proves, així com l'ergonomia i adaptabilitat al col·lectiu de persones majors.

Millora en la gestió dels resultats

Les dades corresponents a les diferents proves es van gestionar a través d'una app mòbil, desenvolupada per l'estudiant d'Enginyeria Informàtica i membre de l'equip de la Càtedra Arturo Gascó. Aquest programari permetrà en un futur als i les professionals del sector sanitari digitalitzar l'administració de proves clàssiques per a detectar el risc de dependència, millorant d'aquesta manera l'eficiència i la gestió dels resultats obtinguts; consultar la informació de forma sintetitzada i àgil, obtenint un primer resultat sobre si la persona es troba en un estat de fragilitat o no; i finalment, facilitar la realització de seguiments de l'estat de salut de la persona.

Treball actual de la Càtedra

L'equip de la Càtedra treballa actualment en l'adaptació de la càmera utilitzant el feedback proporcionat pels usuaris en aquesta primera prova pilot. Pròximament, el grup té pensat realitzar més proves en altres centres de la ciutat de Castelló amb l'objectiu de tenir llesta la càmera perquè les persones majors puguen beneficiar-se del seu ús al més prompte possible.
Vídeo de la prova

Español:
La Cátedra Cuatroochenta de Inteligencia Artificial, Salud y Bienestar de la Universitat Jaume I (UJI), ha realizado, durante el pasado mes de junio, las primeras pruebas con su sistema para detectar signos de fragilidad a un grupo de usuarios de un centro geriátrico de Castelló de la Plana. 
Desarrollado por el equipo de la Cátedra, el dispositivo se basa en las cámaras con tecnología 3D de la empresa Kineactive, utilizadas para monitorizar el ejercicio de personas en rehabilitación. Tiene el objetivo de detectar indicios de fragilidad física a través de tres pruebas donde el participante, de forma secuencial, es guiado mediante instrucciones. Dichas pruebas tienen que ver con la velocidad de la marcha, la capacidad de la persona para sentarse y levantarse y, por último, una prueba de equilibrio. El dispositivo está adaptado de forma que el colectivo de personas mayores pueda seguir sin problemas las instrucciones, las cuales combinan texto y audio. De hecho, la solución tecnológica ha sido bien recibida en general por las personas usuarias por su facilidad de uso y utilidad.
Evaluación integral de la fragilidad

De forma complementaria a la evaluación de la fragilidad física con la cámara 3D, durante la prueba piloto se estudió, además, la fragilidad cognitiva y social. Para ello, se pasaron dos cuestionarios, el cuestionario Pfeiffer, uno de los instrumentos más utilizados para la detección de deterioro cognitivo, principalmente en población mayor, formado por 10 preguntas breves que evalúan memoria y otras funciones cognitivas; y para el aspecto social, la escala de  fragilidad social de Garre-Olmo et al., la cual recoge información sobre con quién vive la persona normalmente, con qué frecuencia ve a sus familiares y amigos o si dispondría de ayuda en caso de necesitarla por parte de personas significativas. Por último, también se tomaron varias medidas como la altura, el peso y la fuerza de agarre.
Adaptación del dispositivo a las personas mayores

Para conocer la opinión de las personas que realizaron la prueba con la cámara, se hizo un cuestionario de usabilidad. Recoger esta información permitirá adaptar las diferentes prestaciones y funcionalidades que incluye la cámara a las personas usuarias. Toda la información obtenida ha resultado útil para continuar la mejora de la cámara en cuanto a la viabilidad y eficacia de la evaluación de las diferentes pruebas, así como la ergonomía y adaptabilidad al colectivo de personas mayores.
Mejora en la gestión de los resultados

Los datos correspondientes a las diferentes pruebas se gestionaron a través de una app móvil, desarrollada por el estudiante de Ingeniería Informática y miembro del equipo de la Cátedra Arturo Gascó. Este software permitirá en un futuro a los y las profesionales del sector sanitario digitalizar la administración de pruebas clásicas para detectar el riesgo de dependencia, mejorando de esta forma la eficiencia y la gestión de los resultados obtenidos; consultar la información de forma sintetizada y ágil, obteniendo un primer resultado sobre si la persona se encuentra en un estado de fragilidad o no; y por último, facilitar la realización de seguimientos del estado de salud de la persona.
Trabajo actual de la Cátedra

El equipo de la Cátedra trabaja actualmente en la adaptación de la cámara utilizando el feedback proporcionado por los usuarios en esta primera prueba piloto. Próximamente, el grupo tiene pensado realizar más pruebas en otros centros de la ciudad de Castelló con el objetivo de tener lista la cámara para que las personas mayores puedan beneficiarse de su uso lo antes posible.
Vídeo de la prueba