Valencià:
La Universitat Jaume I aferma la seua col·laboració amb el Centre Europeu d'Investigació Nuclear (CERN) en matèria de teleoperació de robots subaquàtics i terrestres amb un segon conveni, aquesta vegada per 10 anys, arran del treball desenvolupat pel grup IRSLab (Interactive and Robotic Systems Lab) de l'UJI.


En el marc d'aquesta col·laboració, la rectora Eva Alcón ha mantingut una trobada amb Mario di Castro, director de la secció Mechatronics, Rototics and Operations (CERN-MRO), per a abordar la importància d'aquesta cooperació científica en l'àmbit de la robòtica intel·ligent, la intel·ligència artificial i l'arquitectura i tecnologia de computadors. La visita també s'ha fet coincidir amb la celebració del Martech, un workshop que ha reunit en l'UJI a acadèmics, empreses i estudiantat de l'àmbit de la robòtica submarina per a afavorir l'intercanvi de resultats de la tecnologia en l'entorn marí.


La reunió també ha comptat amb la participació del vicerector d'Investigació, Jesús Lancis; la vicerectora adjunta d'Investigació, Margarita Vergara; el director del grup IRSLab, Pedro Sanz, així com els investigadors del grup Raúl Marín, José Vicente Martí i Juan Echagüe, i el director del Departament d'Enginyeria i Ciència dels Computadors, Vicente Ramón Tomás.


La rectora de l'UJI ha explicat que la trobada entre totes dues institucions ha sigut una bona ocasió per a mostrar les oportunitats que genera el treball del IRSLab a través del Centre d'Investigació en Robòtica i Tecnologies Subaquàtiques (CIRTESU), una infraestructura científica de primer nivell situada al campus, així com el Grau en Robòtica Intel·ligent.


La col·laboració entre l'UJI i el CERN es recolza en el treball que el IRSLab desplega en el control remot de robots manipuladors mòbils interactius, dotats d'ordinadors embeguts, intel·ligència artificial, xarxes de comunicacions i interfícies d'usuari avançades, que donen a l'operador humà expert una eina imprescindible per al manteniment d'instal·lacions industrials i científiques a distància. De fet, els algorismes proporcionats pel IRSLab permeten la manipulació de robots en els grans acceleradors del CERN en els quals les condicions de radioactivitat i camps magnètics són extrems i, per tant, no poden ser operats per humans.


La col·laboració ha permés fins al moment la formació de dos doctors en robòtica i informàtica, i tres més que estan actualment en fase experimental, aconseguint de manera progressiva contribucions novelles que tenen aplicació en l'àmbit científic, industrial i mèdic. Concretament, dos de les actuals doctorandes, Laura Baigueira i Amparo Tirado, estan millorant els estudis per a la seua aplicació en el disseny de sistemes robòtics teleoperats per al suport a sanitaris en la cura de malalts hospitalitzats per malalties infeccioses.


Així mateix, una de les tesis doctorals ja defensades, de Giacomo Lunghi, ha permés avançar en el disseny informàtic per al control d'acceleradors de partícules basats en protons per a la cura del càncer. Una altra tesi, aquesta a punt de ser defensada per Krzysztof Adam, té aplicació en molts entorns industrials, sent aplicada actualment en l'àmbit de la robòtica espacial a través de l'Agència Espacial Europea (ESA).


El tercer dels estudiants de doctorat, Carlos Veiga Almagro, ha investigat noves tècniques de visió per computador a través de xarxes neuronals per a contribuir en la manipulació robòtica a distància d'objectes metàl·lics en entorns industrials, tècnica que té aplicació també en el camp d'estudi de la indústria de l'aigua propi del CIRTESU.

Sobre el CERN

El CERN és una infraestructura científica única en el món en el qual es desenvolupen projectes de física per a comprendre l'origen de l'univers, de què està fet i com funciona. Per a això, posa a la disposició dels investigadors una gamma única d'instal·lacions d'acceleradors de partícules, amb la finalitat de fer avançar els límits del coneixement humà. El laboratori, creat en 1954, s'ha convertit en un exemple de col·laboració internacional.

Sobre el CIRTESU

El Centre d'Investigació en Robòtica i Tecnologies Subaquàtiques (CIRTESU) de la Universitat Jaume I sorgeix davant la necessitat de donar un impuls definitiu a la R+D+i de la Comunitat Valenciana generant noves sinergies entre tres àmbits interrelacionats: robòtica subaquàtica, aqüicultura i cicle integral de l'aigua.

Español:
La Universitat Jaume I afianza su colaboración con el Centro Europeo de Investigación Nuclear (CERN) en materia de teleoperación de robots subacuáticos y terrestres con un segundo convenio, esta vez por 10 años, a raíz del trabajo desarrollado por el grupo IRSLab (Interactive and Robotic Systems Lab) de la UJI.
En el marco de esta colaboración, la rectora Eva Alcón ha mantenido un encuentro con Mario di Castro, director de la sección Mechatronics, Rototics and Operations (CERN-MRO), para abordar la importancia de esta cooperación científica en el ámbito de la robótica inteligente, la inteligencia artificial y la arquitectura y tecnología de computadores. La visita también se ha hecho coincidir con la celebración del Martech, un workshop que ha reunido en la UJI a académicos, empresas y estudiantado del ámbito de la robótica submarina para favorecer el intercambio de resultados de la tecnología en el entorno marino.
La reunión también ha contado con la participación del vicerrector de Investigación, Jesús Lancis; la vicerrectora adjunta de Investigación, Margarita Vergara; el director del grupo IRSLab, Pedro Sanz, así como los investigadores del grupo Raúl Marín, José Vicente Martí y Juan Echagüe, y el director del Departamento de Ingeniería y Ciencia de los Computadores, Vicente Ramón Tomás. 
La rectora de la UJI ha explicado que el encuentro entre ambas instituciones ha sido una buena ocasión para mostrar las oportunidades que genera el trabajo del IRSLab a través del Centro de Investigación en Robótica y Tecnologías Subacuáticas (CIRTESU), una infraestructura científica de primer nivel ubicada en el campus, así como el Grado en Robótica Inteligente.
La colaboración entre la UJI y el CERN se apoya en el trabajo que el IRSLab despliega en el control remoto de robots manipuladores móviles interactivos, dotados de ordenadores embebidos, inteligencia artificial, redes de comunicaciones e interfaces de usuario avanzadas, que dan al operador humano experto una herramienta imprescindible para el mantenimiento de instalaciones industriales y científicas a distancia. De hecho, los algoritmos proporcionados por el IRSLab permiten la manipulación de robots en los grandes aceleradores del CERN en los que las condiciones de radiactividad y campos magnéticos son extremos y, por tanto, no pueden ser operados por humanos.
La colaboración ha permitido hasta el momento la formación de dos doctores en robótica e informática, y tres más que están actualmente en fase experimental, alcanzando de forma progresiva contribuciones noveles que tienen aplicación en el ámbito científico, industrial y médico. Concretamente, dos de las actuales doctorandas, Laura Baigueira y Amparo Tirado, están mejorando los estudios para su aplicación en el diseño de sistemas robóticos teleoperados para el apoyo a sanitarios en el cuidado de enfermos hospitalizados por enfermedades infecciosas.
Así mismo, una de las tesis doctorales ya defendidas, de Giacomo Lunghi, ha permitido avanzar en el diseño informático para el control de aceleradores de partículas basados en protones para la cura del cáncer. Otra tesis, ésta a punto de ser defendida por Krzysztof Adam, tiene aplicación en muchos entornos industriales, siendo aplicada actualmente en el ámbito de la robótica espacial a través de la Agencia Espacial Europea (ESA).
El tercero de los estudiantes de doctorado, Carlos Veiga Almagro, ha investigado nuevas técnicas de visión por computador a través de redes neuronales para contribuir en la manipulación robótica a distancia de objetos metálicos en entornos industriales, técnica que tiene aplicación también en el campo de estudio de la industria del agua propio del CIRTESU.
Sobre el CERN

El CERN es una infraestructura científica única en el mundo en el que se desarrollan proyectos de física para comprender el origen del universo, de qué está hecho y cómo funciona. Para ello, pone a disposición de los investigadores una gama única de instalaciones de aceleradores de partículas, con el fin de hacer avanzar los límites del conocimiento humano. El laboratorio, creado en 1954, se ha convertido en un ejemplo de colaboración internacional.
Sobre el CIRTESU

El Centro de Investigación en Robótica y Tecnologías Subacuáticas (CIRTESU) de la Universitat Jaume I surge ante la necesidad de dar un impulso definitivo a la I+D+i de la Comunitat Valenciana generando nuevas sinergias entre tres ámbitos interrelacionados: robótica subacuática, acuicultura y ciclo integral del agua.