Valencià:
El rector de la Universitat Jaume I, Vicent Climent, ha presidit l’obertura del curs acadèmic 2015-2016 amb un discurs marcat pel 25 aniversari de l’UJI, que arriba a aquesta celebració com «una universitat consolidada i de referència al nostre sistema universitari i al nostre territori, una realitat que ha fet de la Universitat Jaume I el projecte col·lectiu més important que ha succeït a Castelló en el darrer segle. I la nostra voluntat és continuar sent-lo en el futur vetlant pel progrés de les futures generacions i de la societat valenciana».


	L'acte ha comptat amb l'assistència del president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig; l'alcaldessa de l'Ajuntament de Castelló, Amparo Marco; el conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, Vicent Marzà; la consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, M. José Salvador, entre d'altres autoritats. Tras la lectura del resum de la memòria del curs 2014/2015 a càrrec del secretari general de la Universitat, José Luis Blasco, i la lliçó inaugural preparada per Rosa Ana Clemente, s’ha realitzat la investidura dels nous doctors i doctores per l’UJI i el lliurament dels Premis Extraordinaris de Doctorat, donant pas en el darrer tram de l’acte als discursos per part del president de la Generalitat i el rector de l’UJI.


	A la seua intervenció, el president de la Generalitat Ximo Puig ha destacat com un dels grans eixos que ha guiat l’actuació de l’UJI «el de mantenir un contacte ben estret amb les empreses, amb les institucions i amb els professionals de les terres castellonenques». Puig ha assegurat que «necessitem del prestigi dels millors dels nostres per restaurar la imatge general dels valencians» i que volia demanar a la comunitat universitària «una nova transferència de prestigi, un transvasament generós d’allò que és el vostre capital més valuós del vostre reconeixement internacional, del vostre saber les coses».


	Per la seua banda, Climent ha valorat positivament els primers 25 anys de la Universitat. «Ens sentim orgullosos d’haver crescut, acomplint, crec que amb èxit, les expectatives que l’any 1991 la societat valenciana en general, i la castellonenca en particular, havia posat en la creació d’una universitat pública a les comarques del nord del País Valencià», ha assenyalat. En aquest temps, l’UJI quasi ha triplicat el nombre d’estudiants, passant de 5.000 a vora 14.000, i ha incrementat l’oferta d’estudis de les 11 titulacions inicials a 31 estudis de grau i 46 de màsters oficials . Dades que mostren l’evolució de l’UJI, però que, «no ens ha de fer caure en l’autocomplaença»,  ha afirmat Climent, assenyalant que, pel contrari, «sentim més que mai el pes de la responsabilitat d’acomplir la nostra missió institucional davant la societat, i ho fem amb la voluntat de superar els reptes i fites que encara ens queden per aconseguir».


	Entre aquests reptes el rector ha destacat, en primer lloc, la necessitat de garantir que l’UJI siga «un espai acadèmic d’oportunitat per a tots, una vertadera universitat igualitària». En l’àmbit de recerca ha lamentat la davallada en els recursos per part de les administracions, recordant que «si no existeix un suport clar del Govern central i de la Generalitat Valenciana  per la investigació, els grups de recerca d’excel·lència passaran a ser mediocres, amb tot el que això comporta». No obstant, Climent ha agraït al Govern valencià «la diligència en publicar l’ordre única d’investigació corresponent a 2015, que evitarà que aquest siga un any en blanc, però cal recordar que és necessari que la Generalitat incremente els recursos que destina per al foment de la I+D+i». En aquest sentit, ha destacat l’esforç realitzat per l’UJI per frenar els efectes de la davallada d’ingresos amb el Pla Propi d’Investigació dotat amb 4 milions d’euros anuals. «Gràcies a eixe esforç ens hem pogut posicionar adequadament en els rànquings internacionals, ocupant ara el lloc 12è de les universitats espanyoles per major impacte de la nostra recerca, segons el rànquing SCImago», ha indicat.


	En el camp de la gestió, ha destacat que en aquest curs que comença els esforços es concentraran «en la finalització i desplegament del nou Pla Estratègic de l'UJI, que definirà els nostres objectius principals fins a 2018, aprofitant la cultura i experiència dels plans anteriors». També seran objectius prioritaris el II Pla d'Igualtat de l'UJI per al període 2016-2020, el nou pla d'atenció a la diversitat, el Pla d'Internacionalització i el II Pla Pluriennal de Multilingüisme. Respecte a les accions de promoció del valencià ha destacat el paper realitzar per la Comissió Interuniversitària per una nova RTVV.


	La cooperació i la solidaritat han estat altres dels aspectes destacats pel rector, qui considera que la influència a la Universitat «no es limita a l'àmbit més pròxim, sinó que tenim un paper important en el marc de la cooperació amb països empobrits, així com la incentivació del voluntariat i dels valors de solidaritat de la comunitat universitària, especialment de l'estudiantat».


	A nivell d’infraestructures, els reptes passen per concloure la Facultat de Ciències de la Salut, que aquest curs estrena el seu primer mòdul departamental i de recerca; així com l’edifici de l’antiga seu d’Hisenda que, amb un ús compartir amb l’Ajuntament de Castelló, es vol convertir en un gran contenidor cultural i formador. L’ús eficient dels recursos i la transparència han estat presents també a les paraules de Climent, qui ha ressaltat la importància del futur portal de transparència i l’impuls de l’Administració electrònica.


	El finançament ha protagonitzat l’últim tram del discurs d’obertura de curs per part del rector, qui ha aprofitat la presència del president de la Generalitat per exigir «el restabliment del finançament ordinari per tal de garantir la sostenibilitat i la qualitat de les nostres universitats. Només amb una clara voluntat política de promoure les universitats públiques valencianes, podem esperar aconseguir els grans resultats que dona el talent quan es posa a treballar». Climent ha demanat al nou Govern valencià que complisca el conveni de pagaments acordat en desembre de 2014 que, en el cas de l’UJI, suposa el compromís de la Generalitat de costejar, en els exercicis de 2015, 2016 i 2017, la licitació de la primera fase de la nova Facultat de Ciències de la Salut, amb un cost aproximat de 17,5 milions d’euros, i el compromís de satisfer la resta del deute històric, de 41,2 milions,  mitjançant anualitats transferides des de l’exercici 2017 fins el 2022.


	«Juntament a uns recursos econòmics adequats, les universitats públiques necessitem que es recolze els nostres recursos humans per tal de poder acomplir amb les nostres funcions de docència, investigació, cultura i gestió; uns recursos humans que han patit de manera molt especial els efectes de la crisi al sector públic, amb pèrdua de drets laborals i salarials que ara comencen a recuperar», ha denunciat el rector, afirmant que «cal anar més enllà i recuperar el poder adquisitiu perdut pels treballadors públics, que podem quantificar al voltant d'un 20% del sou, i anul·lar la taxa de reposició que ens ha impedit cobrir les baixes i reposar les jubilacions».


	Malgrat les dificultats econòmiques i la demanda d'un major finançament universitari, Climent ha volgut reconèixer «l'esforç que ha fet el nou Consell de la Generalitat durant els pocs mesos de legislatura amb unes polítiques que apunten cap a la direcció que venien reclamant les universitats públiques valencianes en els darrers cursos: anar cap a una davallada de taxes de grau i de màsters que facilite l’accés als estudis superiors a aquelles persones que tinguen capacitat i mèrits», entre altres accions positives com la davallada de la nota d’accés a les beques i el respecte a la moratòria sobre la implantació o no dels estudis de 3+2. 

Teories de la ment sobre les relacions interpersonals en la lliçó inaugural


	La catedràtica de Psicologia Evolutiva i de l'Educació, Rosa Ana Clemente Estevan, ha abordat en la lliçó inaugural del curs 2015/2016 les relacions interpersonals i el desenvolupament humà. Concretament, ha tractat la Teoria de la Ment (TM), és a dir, les inferències que els humans formulen mentalment per a fer prediccions i poder explicar la conducta dels altres. Així, ha distingit entre TM de caràcter cognitiu fonamentada en teoritzar sobre les creences i els estats mentals i TM afectiva, la que utilitza els mateixos paràmetres per a explicar conductes lligades a l'emocional.


	En primer lloc, ha explicat que una de les línies de recerca del grup és la relació entre la comprensió de la ment dels altres i el llenguatge. En aquest sentit, s'han analitzat diversos components de la llengua: morfosintaxis, semàntica i la pragmàtica. Aquesta última és la que el grup està tractant amb més profunditat actualment. Així, ha explicat que les llengües naturals estan repletes de figures literàries que manipulen un sentit figurat superposat al sentit real, així com enunciats que es diuen amb una intenció diferent al que la frase sembla manifestar de forma superficial. «Hem utilitzat participants amb dificultats interactives i pragmàtiques, és a dir, xiquets i xiquetes afectats d'autisme o de trastorn de la comunicació social, els resultats estableixen diferències significatives, especialment en les raons per les quals fan atribucions d'intencionalitat», ha assenyalat.


	Un altre dels punts que la catedràtica ha abordat són les emocions. En aquesta línia, ha assenyalat que la comprensió emocional, que es desenvolupa en les primeres etapes del canvi evolutiu requereix, a més de les vivències reals, de l'explicació interactiva donada als xiquets i xiquetes dels diferents successos i accions que provoquen els diversos estats emocionals. «Els adults de criança quan interactuen amb els seus fills i filles introdueixen les implicacions socioemocionals que consideren rellevants per al desemvolupament social de les seues criatures. Compartir una història o un conte conjuntament amb un adult d'afecció aconsegueix millores en la competència emocional dels fills, entre elles la comprensió i la regulació emocional» ha apuntat.


	Així mateix, Clemente també ha tractat les interaccions hostils. La catedràtica ha explicat que «escolars amb bones capacitats per a comprendre les emocions i intencions dels altres es perceben pels seus iguals com més assequibles i amb menors conductes disruptives, com al contrari respecte als qui exerceixen conductes indesitjables o maldestres socialment». En aquesta línia, ha afegit que els menors amb baix nivell en TM tenen més risc d'estar implicats en episodis d'assetjament, victimització i maltractament perquè són maldestres en la utilització de les eines mentalistes útils en el dia a dia de la interacció.


	A continuació, ha abordat l'autisme assenyalant que en els xiquets i xiquetes autistes la seqüència evolutiva en els assoliments interactius és atípica i habitualment necessiten més edat per a resoldre les tasques d'interacció i de TM, i solen usar camins no habituals per a enfrontar-se a aquests problemes. «El seu cervell necessita ser estimulat en el sentit social pel que es fa necessari intervenir com més prompte millor educativa, en centres d'interacció i escoles, i socialment, en la família o amb els companys. Mai serà suficientment recalcat en quina mesura les experiències en contextos reals són necessàries» ha afirmat.


	Per a concloure, Clemente ha tractat la ment en els adults majors des del punt de vista de la teoria de l’emocionalitat, comprensió o utilització de les emocions. «Les persones majors veuen les situacions conflictives o les seues pròpies dificultats amb acomodació, però no amb desesperació, de manera que accepten els successos negatius de forma més natural que els i les joves. Açò no es deu a dificultats mentals o a egoisme sinó que es deu al temps que s'ha viscut i que s'aspira a viure» ha apuntat. En aquest sentit, la catedràtica ha explicat que se suposa que en l’ancianitat s'és molt més conscient que en la joventut del pas del temps pel que les persones s'esforcen a respondre de forma positiva, d'adaptar-se als problemes sense desesperació ni frustració.

Fotografies

Vídeo en diferents formats

Español:
El rector de la Universitat Jaume I, Vicent Climent, ha presidido la apertura del curso académico 2015-2016 con un discurso marcado por el 25 aniversario de la UJI, que llega a esta celebración como «una universidad consolidada y de referencia en nuestro sistema universitario y en nuestro territorio, una realidad que ha hecho de la Universitat Jaume I el proyecto colectivo más importante que ha sucedido en Castelló en el último siglo. Y nuestra voluntad es continuar siéndolo en el futuro velando por el progreso de las futuras generaciones y de la sociedad valenciana».


	El acto ha contado con la asistencia del presidente de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig; la alcaldesa del Ayuntamiento de Castelló, Amparo Marco; el conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, Vicent Marzà; la consejera de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, M. José Salvador, entre otras autoridades. Tras la lectura del resumen de la memoria del curso 2014/2015 a cargo del secretario general de la Universidad, José Luis Blasco, y la lección inaugural preparada por Rosa Ana Clemente, se ha realizado la investidura de los nuevos doctores y doctoras por la UJI y la entrega de los Premios Extraordinarios de Doctorado, dando paso en la parte final del acto a los discursos del presidente de la Generalitat y el rector de la UJI.


	En su intervención, el presidente de la Generalitat Ximo Puig ha destacado como uno de los grandes ejes que ha guiado la actuación de la UJI «mantener un contacto muy estrecho con las empresas, con las instituciones y con los profesionales de las tierras castellonenses». Puig ha asegurado que «necesitamos del prestigio de los mejores de los nuestros para restaurar la imagen general de los valencianos» y que quería pedir a la comunidad universitaria «una nueva transferencia de prestigio, un trasvase generoso de aquello que es vuestro capital más valioso, de vuestro reconocimiento internacional, de vuestro saber».


	Por su parte, Climent ha valorado positivamente los primeros 25 años de la Universidad. «Nos sentimos orgullosos de haber crecido, cumpliendo, creo que con éxito, las expectativas que en 1991 la sociedad valenciana en general, y la castellonense en particular, había puesto en la creación de una universidad pública en las comarcas del norte del País Valenciano», ha señalado. En este tiempo, la UJI casi ha triplicado el número de estudiantes, pasando de 5.000 a cerca de 14.000, y ha incrementado la oferta de estudios de las 11 titulaciones iniciales a 31 estudios de grado y 46 de másteres oficiales. Datos que muestran la evolución de la UJI, pero que, «no nos tiene que hacer caer en la autocomplacencia», ha afirmado Climent, señalando que, por el contrario, «sentimos más que nunca el peso de la responsabilidad de cumplir nuestra misión institucional ante la sociedad, y lo hacemos con la voluntad de superar los retos e hitos que todavía nos quedan por conseguir».


	Entre estos retos el rector ha destacado, en primer lugar, la necesidad de garantizar que la UJI sea «un espacio académico de oportunidad para todos, una verdadera universidad igualitaria». En el ámbito de investigación ha lamentado la bajada en los recursos por parte de las administraciones, recordando que «si no existe un apoyo claro del Gobierno central y de la Generalitat Valenciana para la investigación, los grupos de excelencia pasarán a ser mediocres, con todo lo que esto comporta». No obstante, Climent ha agradecido al Gobierno valenciano «la diligencia en publicar la orden única de investigación correspondiente a 2015, que evitará que éste sea un año en blanco, pero hay que recordar que es necesario que la Generalitat incremente los recursos que destina para el fomento de la I+D+i». En este sentido, ha destacado el esfuerzo realizado por la UJI para frenar los efectos de la reducción de ingresos con el Plan Propio de Investigación dotado con 4 millones de euros anuales. «Gracias a este esfuerzo nos hemos podido posicionar adecuadamente en los rankings internacionales, ocupando ahora el lugar número 12 de las universidades españolas por mayor impacto de investigación, según el ranking Scimago», ha indicado.


	En el campo de la gestión, ha destacado que en este curso que empieza los esfuerzos se concentrarán «en la finalización y despliegue del nuevo Plan Estratégico de la UJI, que definirá nuestros objetivos principales hasta 2018, aprovechando la cultura y experiencia de los planes anteriores». También serán objetivos prioritarios el II Plan de Igualdad de la UJI para el periodo 2016-2020, el nuevo plan de atención a la diversidad, el Plan de Internacionalización y el II Plan Plurianual de Multilingüismo. Respecto a las acciones de promoción del valenciano ha destacado el papel realizar por la Comisión Interuniversitaria para una nueva RTVV.



	La cooperación y la solidaridad han sido otros de los aspectos destacados por el rector, quien considera que la influencia a la Universidad «no se limita al ámbito más próximo, sino que tenemos un papel importante en el marco de la cooperación con países empobrecidos, así como con la incentivación del voluntariado y de los valores de solidaridad de la comunidad universitaria, especialmente del estudiantado».


	A nivel de infraestructuras, los retos pasan por concluir la Facultad de Ciencias de la Salud, que este curso estrena su primer módulo departamental y de investigación; así como por el edificio de la antigua sede de Hacienda que, con un uso compartir con el Ayuntamiento de Castelló, se quiere convertir en un gran contenedor cultural y formador. El uso eficiente de los recursos y la transparencia han estado presentes también en las palabras de Climent, quien ha resaltado la importancia del futuro portal de transparencia y el impulso de la Administración electrónica. 


	La financiación ha protagonizado el último tramo del discurso de apertura de curso por parte del rector, quien ha aprovechado la presencia del presidente de la Generalitat para exigir «el restablecimiento de la financiación ordinaria para garantizar la sostenibilidad y la calidad de nuestras universidades. Sólo con una clara voluntad política de promover las universidades públicas valencianas, podemos esperar conseguir los grandes resultados que da el talento cuando se pone a trabajar». Climent ha pedido al nuevo Gobierno valenciano que cumpla el convenio de pagos acordado en diciembre de 2014 que, en el caso de la UJI, supone el compromiso de la Generalitat de costear, en los ejercicios de 2015, 2016 y 2017, la licitación de la primera fase de la nueva Facultad de Ciencias de la Salud, con un coste aproximado de 17,5 millones de euros, y el compromiso de satisfacer el resto de la deuda histórica, de 41,2 millones, mediante anualidades transferidas desde el ejercicio 2017 hasta el 2022.


	«Junto a unos recursos económicos adecuados, las universidades públicas necesitamos que se apoye a nuestros recursos humanos para poder cumplir con nuestras funciones de docencia, investigación, cultura y gestión; unos recursos humanos que han sufrido de manera muy especial los efectos de la crisis en el sector público, con la pérdida de derechos laborales y salariales que ahora empiezan a recuperar», ha denunciado el rector, afirmando que «hay que ir más allá y recuperar el poder adquisitivo perdido por los trabajadores públicos, que podemos cuantificar en alrededor de un 20% del sueldo, y anular la tasa de reposición que nos ha impedido cubrir las bajas y reponer las jubilaciones».


	A pesar de las dificultades económicas y la demanda de una mayor financiación universitaria, Climent ha querido reconocer «el esfuerzo que ha hecho el nuevo Consell de la Generalitat durante los pocos meses de legislatura con unas políticas que apuntan hacia la dirección que venían reclamando las universidades públicas valencianas en los últimos cursos: ir hacia una bajada de tasas de grado y de másteres que facilite el acceso a los estudios superiores a aquellas personas que tengan capacidad y méritos», entre otras acciones positivas como la bajada de la nota de acceso a las becas y el respeto a la moratoria sobre la implantación o no de los estudios de 3+2. 

Teorías de la mente sobre las relaciones interpersonales en la lección inaugural


	La catedrática de Psicología Evolutiva y de la Educación, Rosa Ana Clemente Estevan, ha abordado en la lección inaugural del curso 2015/2016 las relaciones interpersonales y el desarrollo humano. Concretamente, ha tratado la Teoría de la Mente (TM), es decir, las inferencias que los humanos formulan mentalmente para hacer predicciones y poder explicar la conducta de los otros. Así, ha distinguido entre TM de carácter cognitivo fundamentada en teorizar sobre las creencias y los estados mentales y TM afectiva, la que utiliza los mismos parámetros para explicar conductas ligadas a lo emocional.


	En primer lugar, ha explicado que una de las líneas de investigación del grupo es la relación entre la comprensión de la mente de los otros y el lenguaje. En este sentido, se han analizado varios componentes de la lengua: morfosintaxis, semántica y la pragmática. Esta última es la que el grupo está tratando con más profundidad actualmente. Así, ha explicado que las lenguas naturales están repletas de figuras literarias que manipulan un sentido figurado superpuesto al sentido real, así como enunciados que se dicen con una intención diferente a lo que la frase parece manifestar de forma superficial. «Hemos utilizado participantes con dificultades interactivas y pragmáticas, es decir, niños y niñas afectados de autismo o de trastorno de la comunicación social, los resultados establecen diferencias significativas, especialmente en las razones por las que hacen atribuciones de intencionalidad» ha señalado.


	Otro de los puntos que la catedrática ha abordado son las emociones. En esta línea, ha señalado que la comprensión emocional, que se desarrolla en las primeras etapas del cambio evolutivo requiere, además de las vivencias reales, de la explicación interactiva dada a los niños y niñas de los distintos sucesos y acciones que provocan los diversos estados emocionales. «Los adultos de crianza cuando interactúan con sus hijos e hijas introducen las implicaciones socioemocionales que consideran relevantes para el desenvolvimiento social de sus criaturas. Compartir una historia o un cuento conjuntamente con un adulto de apego consigue mejoras en la competencia emocional de los hijos, entre ellas la comprensión y la regulación emocional» ha apuntado.


	Así mismo, Clemente también ha tratado las interacciones hostiles. La catedrática ha explicado que «escolares con buenas capacidades para comprender las emociones e intenciones de los otros se perciben por sus iguales como más asequibles y con menores conductas disruptivas, como al contrario respecto a quienes ejercen conductas indeseables o torpes socialmente». En esta línea, ha añadido que los menores con bajo nivel en TM tienen más riesgo de estar implicados en episodios de acoso, victimización y maltrato porque son torpes en la utilización de las herramientas mentalistas útiles en el día a día de la interacción.


	A continuación, ha abordado el autismo señalando que en los niños y niñas autistas la secuencia evolutiva en los logros interactivos es atípica y habitualmente necesitan más edad para resolver las tareas de interacción y de TM, y suelen usar caminos no habituales para enfrentarse a estos problemas. «Su cerebro necesita ser estimulado en el sentido social por lo que se hace necesario intervenir cuanto antes educativa, en centros de interacción y escuelas, y socialmente, en la familia o con los compañeros. Nunca será suficientemente recalcado en qué medida las experiencias en contextos reales son necesarias» ha afirmado.


	Para concluir, Clemente ha tratado la mente en los adultos mayores desde el punto de vista de la teoría de la emocionalidad, comprensión o utilización de las emociones. «Las personas mayores ven las situaciones conflictivas o sus propias dificultades con acomodación, pero no con desesperación, de forma que aceptan los sucesos negativos de forma más natural que los y las jóvenes. Esto no se debe a dificultades mentales o a egoísmo sino que se debe al tiempo que se ha vivido y que se aspira a vivir» ha apuntado. En este sentido, la catedrática ha explicado que se supone que en la ancianidad se es mucho más consciente que en la juventud del paso del tiempo por lo que las personas se esfuerzan en responder de forma positiva, de adaptarse a los problemas sin desesperación ni frustración.

Fotografías

Vídeo en diferentes formatos