Valencià:
La intel·ligència artificial potenciarà que el periodisme extreme la diligència en la supervisió de continguts i que es reinvente per a reforçar el seu protagonisme. Aquestes són les principals conclusions de la jornada «Intel·ligència artificial i transparència: impactes i desafiaments per al periodisme» celebrada a la Universitat Jaume I sota l'organització de la Càtedra de Transparència Pública i Presidència de la Generalitat Valenciana. Aquesta activitat, que ha comptat amb l'assistència de 250 estudiants dels graus de l'àmbit de la comunicació, ha reunit experts en periodisme i dret.
La professora de Periodisme de la Universitat Ramon Llull de Barcelona Susana Pérez Soler ha afirmat que «el periodista es reinventarà, s'adaptarà, no desapareixerà per la intel·ligència artificial». Per exemple, ha explicat que aquesta tecnologia pot alliberar els professionals de la informació de les tasques rutinàries, com transcriure entrevistes, i deixar més temps per a investigar. A més, «pot generar nous perfils professionals com els forenses digitals, per a analitzar si alguna imatge o vídeo ha sigut manipulat, o els creadors de prompts, experts a dialogar amb aquestes interfícies», ha apuntat.
A més, Pérez Soler ha explorat les connexions entre la intel·ligència artificial i la desinformació. En aquest sentit, ha assenyalat que un dels principals perills són les manipulacions digitals, o deep fakes, com la fraudulenta detenció de Donald Trump difosa a principis de 2023 mitjançant unes fotografies manipulades. Segons la professora, «més periodisme és l'única recepta contra la desinformació. La intel·ligència artificial comporta problemes en aquesta lluita, però també aporta possibles solucions». El periodisme, actualment, està tractant de convertir a aquesta tecnologia en una aliada eficient per a millorar el seu treball. Un dels instruments per a aconseguir-ho és usar «una ètica algorítmica que busque un ús de la intel·ligència artificial per a beneficiar als lectors, amb supervisió humana, amb transparència i amb respecte pels drets d'autor», en la seua opinió.
Per part seua, Lorenzo Cotino Hueso, catedràtic de Dret Constitucional de la Universitat de València, ha abordat les qüestions jurídiques de l'impacte de la intel·ligència artificial en el periodisme. Ha repassat els avanços que la regulació ha generat sobre aquesta qüestió en els últims anys i aquelles que, actualment, s'estan tramitant tant a Espanya com a la Unió Europea. «Un dels grans desafiaments afecta als drets de la propietat intel·lectual de la informació generada per intel·ligència artificial en termes de responsabilitat jurídica», ha afirmat el catedràtic.
Encara que ha animat al seu ús, Cotino Hueso ha remarcat que els periodistes han de ser especialment «diligents» amb els continguts generats mitjançant intel·ligència artificial per a complir adequadament amb la seua funció. «La supervisió humana és fonamental», ha sostingut el catedràtic. Finalment, ha vaticinat que és possible que l'impacte d'aquesta tecnologia canvie la concepció i els pilars de la llibertat d'expressió, que pot registrar «canvis rellevants» en el futur.

Español:
La inteligencia artificial va a potenciar que el periodismo extreme la diligencia en la supervisión de contenidos y que se reinvente para reforzar su protagonismo. Estas son las principales conclusiones de la jornada «Inteligencia artificial y transparencia: impactos y desafíos para el periodismo» celebrada en la Universitat Jaume I bajo la organización de la Cátedra de Transparencia Pública y Presidencia de la Generalitat Valenciana. Esta actividad, que ha contado con la asistencia de 250 estudiantes de los grados del ámbito de la comunicación, ha reunido a expertos en periodismo y derecho.
La profesora de Periodismo de la Universitat Ramon Llull de Barcelona Susana Pérez Soler ha afirmado que «el periodista se va a reinventar, se va a adaptar, no va a desaparecer por la inteligencia artificial». Por ejemplo, ha explicado que esta tecnología puede liberar a los profesionales de la información de las tareas rutinarias, como transcribir entrevistas, y dejar más tiempo para investigar. Además, «puede generar nuevos perfiles profesionales como los forenses digitales, para analizar si alguna imagen o vídeo ha sido manipulado, o los creadores de prompts, expertos en dialogar con estas interfaces», ha apuntado.
Además, Pérez Soler ha explorado las conexiones entre la inteligencia artificial y la desinformación. En este sentido, ha señalado que uno de los principales peligros son las manipulaciones digitales, o deep fakes, como la fraudulenta detención de Donald Trump difundida a principios de 2023 mediante unas fotografías manipuladas. Según la profesora, «más periodismo es la única receta contra la desinformación. La inteligencia artificial comporta problemas en esta lucha, pero también aporta posibles soluciones». El periodismo, actualmente, está tratando de convertir a esta tecnología en una aliada eficiente para mejorar su trabajo. Uno de los instrumentos para lograrlo es usar «una ética algorítmica que busque un uso de la inteligencia artificial para beneficiar a los lectores, con supervisión humana, con transparencia y con respeto por los derechos de autor», en su opinión.
Por su parte, Lorenzo Cotino Hueso, catedrático de Derecho Constitucional de la Universitat de València, ha abordado las cuestiones jurídicas del impacto de la inteligencia artificial en el periodismo. Ha repasado los avances que la regulación ha generado sobre esta cuestión en los últimos años y aquellas que, actualmente, se están tramitando tanto en España como en la Unión Europea. «Uno de los grandes desafíos afecta a los derechos de la propiedad intelectual de la información generada por inteligencia artificial en términos de responsabilidad jurídica», ha afirmado el catedrático.
Aunque ha animado a su uso, Cotino Hueso ha remarcado que los periodistas deben ser especialmente «diligentes» con los contenidos generados mediante inteligencia artificial para cumplir adecuadamente con su función. «La supervisión humana es fundamental», ha sostenido el catedrático. Finalmente, ha vaticinado que es posible que el impacto de esta tecnología cambie la concepción y los pilares de la libertad de expresión, que puede registrar «cambios relevantes» en el futuro.