Valencià:
La Universitat Jaume I (UJI) ha impulsat la investigació europea en l'àmbit de la nanotecnologia per a millorar l'eficiència energètica en processos tant d'ús domèstic com industrial. El projecte europeu Nanouptake, liderat pel Departament d'Enginyeria Mecànica i Construcció, acaba de concloure després d'haver creat una xarxa d'empreses i universitats de 25 països amb més de 500 participants per a promoure l'estudi en una nova generació de substàncies conegudes com nanofluids.
Aquest projecte europeu, el qual ha finalitzat el mes de maig, «ha permès la creació d'una xarxa europea forta i molt activa en el desenvolupament de nanofluids com a nous materials per a afrontar desafiaments actuals científics i tecnològics, com ara l'eficiència energètica en un ampli espectre d'aplicacions industrials i la generació de nous sistemes més eficients de captació d'energia solar», afirma la professora de Mecànica de Fluids Leonor Hernández i coordinadora de l'Acció COST Nanouptake.
L’Acció COST Nanouptake (Overcoming Barriers to Nanofluids Market Uptake), la creació de la qual va estar liderada pel professor Enrique Julià Bolívar, ha treballat durant quatre anys en la investigació d'aquestes noves substàncies que contribuiran a reduir les emissions d’efecte hivernacle responsables de l’escalfament global i el canvi climàtic.
Els nanofluids, producte del món emergent de la nanotecnologia, són suspensions de nanopartícules (de grandària menor de 100 nm) en fluids convencionals com ara aigua, olis o glicols. Aquesta combinació permet que també es combinen les propietats de tots dos elements i, així, millorar les propietats del fluid i l'eficiència els processos energètics en els quals s'utilitzen. D’aquesta manera, els nanofluids poden fer més eficients les aplicacions industrials i domèstiques on estiguen involucrats processos de transferència de calor (calfament, refredament) amb canvi de fase i sense, d'emmagatzematge d'energia tèrmica, absorció i conversió de radiació, etc.
Nanouptake, finançat a través del programa COST (European Cooperation in Science and Technology), ha fomentat la realització d'una gran diversitat d'activitats centrades a enfortir la xarxa d'experts, donar oportunitats de formació a nous investigadors i donar un impuls a les investigacions en curs. En aquest sentit, s'han finançat 75 beques per a estades d'investigadors en laboratoris d'altres països de la xarxa, 17 beques per a assistir a congressos, i s'han organitzat tres escoles de formació amb més de 100 participants i cinc workshopssobre el tema amb l'assistència de més de 360 persones.
Entre aquestes accions destaca l'organització del Primer Congrés Internacional de Nanofluids (ICNf2019) celebrat el juny de 2019 al campus de l'UJI. A aquesta trobada, a la qual van assistir 200 participants de 45 països diferents dels cinc continents, es van presentar més de 150 treballs de nanofluids que van convertir Castelló de la Plana en la capital mundial d'aquesta investigació.
CONNEXIÓ AMB EL MERCAT
Del conjunt de les diverses línies d'acció de Nanouptake han resultat més de 150 publicacions científiques, així com la sol·licitud de més de 15 projectes d'investigació fruit de les col·laboracions establides durant el desenvolupament de la xarxa, les quan han fet possible continuar impulsant el desenvolupament d'aquests materials i acostar-los al món industrial per a la seua aplicació pràctica. Entre aquests, i després de l'èxit de la iniciativa, «la xarxa Nanouptake ha preparat un nou projecte europeu, NANOConVEX, l'objectiu del qual és portar fins al mercat les investigacions més prometedores d'aquests anys de treball», apunta la professora i investigadora Leonor Hernández.
Encara que el finançament de Nanouptake acaba ara després de quatre anys, la xarxa d'investigadors formada de més de 45 grups d'investigació i consolidada durant aquest temps manté el seu compromís d'avançar en la recerca de nanofluids dins de les aplicacions energètiques. A més, amb un focus especial en els objectius 2030 de la Unió Europea en matèria de clima i energia: reducció de 40% d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle responsables de canvi climàtic, 32% de quota d'energies renovables i millora de l'eficiència energètica en un 32,5%.
 
Més informació de Nanouptake
Vídeo de l'Acció COST Nanouptake

Español:
La Universitat Jaume I (UJI) ha impulsado la investigación europea en el ámbito de la nanotecnología para mejorar la eficiencia energética en procesos tanto de uso doméstico como industrial. El proyecto europeo  Nanouptake, liderado por el Departamento de Ingeniería Mecánica y Construcción, acaba de concluir tras haber creado una red de empresas y universidades de 25 países con más de 500 participantes para promover el estudio en una nueva generación de sustancias conocidas como nanofluidos.
Este proyecto europeo, que ha finalizado este mes de mayo, «ha permitido la creación de una red europea fuerte y muy activa en el desarrollo de nanofluidos como nuevos materiales para afrontar desafíos actuales científicos y tecnológicos, como la eficiencia energética en un amplio espectro de aplicaciones industriales y la generación de nuevos sistemas más eficientes de captación de energía solar», afirma la profesora de Mecánica de Fluidos Leonor Hernández y coordinadora de la Acción COST Nanouptake.
La Acción COST Nanouptake (Overcoming Barriers to Nanofluids Market Uptake), cuya creación fue liderada por el profesor Enrique Julià Bolívar, ha trabajado durante cuatro años en la investigación de estas nuevas sustancias que contribuirán a reducir las emisiones de efecto invernadero responsables del calentamiento global y el cambio climático.
Los nanofluidos, producto del mundo emergente de la nanotecnología, son suspensiones de nanopartículas (de tamaño menor de 100 nm) en fluidos convencionales como agua, aceites o glicoles. Esta combinación permite que también se combinen las propiedades de ambos elementos y, así, mejorar las propiedades del fluido y la eficiencia los procesos energéticos en los que se usan. De esta manera, los nanofluidos pueden hacer más eficientes las aplicaciones industriales y domésticas donde estén involucrados procesos de transferencia de calor (calentamiento, enfriamiento) con y sin cambio de fase, de almacenamiento de energía térmica, absorción y conversión de radiación, etc.
Nanouptake, financiado a través del programa COST (European Cooperation in Science and Technology), ha fomentado la realización de una gran diversidad de actividades centradas en fortalecer la red de expertos, dar oportunidades de formación a nuevos investigadores y dar un impulso a las investigaciones en curso. En este sentido, se han financiado 75 becas para estancias de investigadores en laboratorios de otros países de la red, 17 becas para asistir a congresos, y se han organizado tres escuelas de formación con más de 100 participantes y cinco workshops sobre el tema con la asistencia de más de 360 personas.
Entre estas acciones destaca la organización del Primer Congreso Internacional de Nanofluidos (ICNf2019) celebrado en junio de 2019 en la UJI. A este encuentro, al que asistieron 200 participantes de 45 países diferentes de los cinco continentes, se presentaron más de 150 trabajos de nanofluidos, convirtiendo a Castelló de la Plana en la capital mundial de esta investigación.
CONEXIÓN CON EL MERCADO 
Del conjunto de las diversas líneas de acción de Nanouptake han resultado más de 150 publicaciones científicas, así como la solicitud de más de 15 proyectos de investigación fruto de las colaboraciones establecidas durante el desarrollo de la red, que han hecho posible seguir impulsando el desarrollo de estos materiales y acercarlos al mundo industrial para su aplicación práctica. Entre ellos, y tras el éxito de la iniciativa, «la red Nanouptake ha preparado un nuevo proyecto europeo, NANOConVEX, cuyo objetivo es llevar hasta el mercado las investigaciones más prometedoras de estos años de trabajo», apunta la profesora e investigadora Leonor Hernández.
Aunque la financiación de Nanouptake acaba ahora tras cuatro años, la red de investigadores formada de más de 45 grupos de investigación y consolidada durante este tiempo mantiene su compromiso de avanzar en las investigaciones de nanofluidos dentro de las aplicaciones energéticas. Además, con un foco especial en los objetivos 2030 de la Unión Europea en materia de clima y energía: reducción de 40% de emisiones de gases de efecto invernadero responsables del calentamiento global, 32% de cuota de energías renovables y mejora de la eficiencia energética en un 32,5%.
Más información de Nanouptake
Vídeo de la Acción COST Nanouptake