Valencià:
Investigadores de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI) han llançat un projecte de micromecenatge per a finançar una recerca innovadora l’objectiu principal de la qual és frenar la malaltia d'Alzheimer utilitzant tècniques de biotecnologia i enginyeria de nanopartícules. Aquesta iniciativa s'ha realitzat a través de Precipita, la plataforma especialitzada a promoure el finançament col·lectiu de la ciència creada per la Fundació Espanyola per a la Ciència i la Tecnologia (FECYT) del Ministeri d'Economia, Indústria i Competitivitat. L'adreça és: https://www.precipita.es/proyecto/biotecnologia-para-combatir-el-alzheimer.html
La directora del Grup de Neurobiotecnologia, la professora d'anatomia Ana María Sánchez, explica que el seu projecte inicia una línia de recerca nova des del punt de vista tècnic i conceptual, ja que planteja «la fabricació de partícules víriques no nocives mitjançant tècniques biotecnològiques per a estudiar la mort neuronal en els estadis inicials de la malaltia de l'Alzheimer i restaurar les proteïnes danyades per a frenar el seu curs».
«Volem avançar en la teràpia gènica que limite el procés degeneratiu de les neurones. Per a això, en col·laboració amb la Universitat Politècnica de València, construïm vectors biològics, derivats de virus, i els combinarem amb biomaterials naturals, per a millorar l'accés al cervell de les molècules que poden frenar la deterioració cerebral», argumenta la investigadora.
El projecte «Biotecnologia per a combatre l'Alzheimer» estarà en actiu durant els pròxims tres mesos en la plataforma Precipita i pretén aconseguir una meta òptima de 25.000 euros. Aquest treball forma part d'una de les línies de recerca que desenvolupa el Grup de Neurobiotecnologia de l’UJI, la missió del qual és contribuir al coneixement del funcionament òptim cerebral i les conseqüències que es deriven de processos crònics inflamatoris. De fet, els seus objectius són transversals i, en conseqüència, aplicables a altres malalties i alteracions neurològiques i psiquiàtriques de caràcter inflamatori.
L'augment de l'esperança de vida ha incrementat la incidència de malalties neurodegeneratives. El factor de risc més elevat per a l'Alzheimer és l'edat avançada: a partir dels 60 anys, la taxa augmenta un 10% cada dècada. En l'actualitat, més de 46 milions de persones pateixen demència a tot el món i si la tendència continua, s'estima que en 2050 hi haurà 131,5 milions de persones afectades. Per aquest motiu, Ana Sánchez afirma que el seu projecte vol «contribuir a desenvolupar una teràpia nova que promoga la regeneració neuronal i inhibisca la mort cel·lular, i en el futur intentarem traslladar aquests resultats per a facilitar la recuperació de pacients amb Alzheimer i estendre-ho a altres malalties neurodegeneratives».
El Grup de Neurobiotecnologia de la Universitat Jaume I desenvolupa diverses línies bàsiques de recerca. La primera se centra en l'estudi de la senyalització intracel·lular en el cervell induïda per pèptids de la família insulina-relaxina i els seus efectes en el comportament (comportament social i memòria). D'altra banda, estudien com aquesta senyalització pot estar alterada en situacions patològiques en malalties del desenvolupament, com ara l'autisme i malalties neurodegeneratives (Alzheimer). Aquestes qüestions s'aborden utilitzant tècniques biotecnològiques i la construcció de partícules víriques i nanopartícules per a la modulació in vivo de l'expressió gènica.

Español:
Investigadoras de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI) han lanzado un proyecto de micromecenazgo para financiar una investigación innovadora cuyo objetivo principal es frenar la enfermedad de Alzheimer utilizando técnicas de biotecnología e ingeniería de nanopartículas. Esta iniciativa se ha realizado a través de Precipita, la plataforma especializada en promover la financiación colectiva de la ciencia creada por la Fundación Española para la Ciencia y la Tecnología (FECYT) del Ministerio de Economía, Industria y Competitividad. La dirección es: https://www.precipita.es/proyecto/biotecnologia-para-combatir-el-alzheimer.html
La directora del Grupo de Neurobiotecnología, la profesora de anatomía Ana María Sánchez, explica que su proyecto inicia una línea de investigación novedosa desde el punto de vista técnico y conceptual, ya que plantea «la fabricación de partículas víricas no dañinas mediante técnicas biotecnológicas para estudiar la muerte neuronal en los estadios iniciales de la enfermedad del Alzheimer y restaurar las proteínas dañadas para frenar su curso».
«Queremos avanzar en la terapia génica que limite el proceso degenerativo de las neuronas. Para ello, en colaboración con la Universitat Politècnica de València, construimos vectores biológicos, derivados de virus, y los combinaremos con biomateriales naturales, para mejorar el acceso al cerebro de las moléculas que pueden frenar el deterioro cerebral», argumenta la investigadora.
El proyecto «Biotecnología para combatir el Alzheimer» estará en activo durante los próximos tres meses en la plataforma Precipita y pretende lograr una meta óptima de 25.000 euros. Este trabajo forma parte de una de las líneas de investigación que desarrolla el Grupo de Neurobiotecnología de la UJI, cuya misión es contribuir al conocimiento del funcionamiento óptimo cerebral y las consecuencias que se derivan de procesos crónicos inflamatorios. De hecho, sus objetivos son transversales y, en consecuencia, aplicables a otras enfermedades y alteraciones neurológicas y psiquiátricas de carácter inflamatorio.
El aumento de la esperanza de vida ha incrementado la incidencia de enfermedades neurodegenerativas. El factor de riesgo más elevado para el Alzheimer es la edad avanzada: a partir de los 60 años, la tasa aumenta un 10% cada década. En la actualidad, más de 46 millones de personas sufren demencia en todo el mundo y si la tendencia continúa, se estima que en 2050 habrá 131,5 millones de personas afectadas. Por este motivo, Ana Sánchez afirma que su proyecto quiere «contribuir a desarrollar una terapia nueva que promueva la regeneración neuronal e inhiba la muerte celular, y en el futuro intentaremos trasladar estos resultados para facilitar la recuperación de pacientes con Alzheimer y extenderlo a otras enfermedades neurodegenerativas».
El Grupo de Neurobiotecnología de la Universitat Jaume I desarrolla varias líneas básicas de investigación. La primera se centra en el estudio de la señalización intracelular en el cerebro inducida por péptidos de la familia insulina-relaxina y sus efectos en el comportamiento (comportamiento social y memoria). Por otro lado, estudian cómo esta señalización puede estar alterada en situaciones patológicas en enfermedades del desarrollo como el autismo y enfermedades neurodegenerativas (Alzheimer). Estas cuestiones se abordan utilizando técnicas biotecnológicas y la construcción de partículas víricas y nanopartículas para la modulación in vivo de la expresión génica.