Valencià:
El Grup d’Investigació en Infermeria de l’UJI i l’associació El Parto es Nuestro han organitzat, junt amb l’Observatori de Violència Obstètrica, el II Congrés Internacional sobre Violència Obstètrica sota el lema «Ètica de les cures en l'acompanyament a la salut sexual i reproductiva» amb l’objectiu d’analitzar l'esfera social, professional i política-legislativa que plantege una conversió que erradique la violència obstètrica amb la construcció d'un nou paradigma sanitari integratiu.
Aquesta trobada, que ha reunit a més de 350 persones, ha sigut inaugurada per la directora del congrés, la investigadora Desirée Mena; la directora de l'Institut Universitari d'Estudis Feministes i de Gènere Purificación Escribano, Sonia Reverter; el director del Departament d'Infermeria de la Facultat de Ciències de la Salut de l’UJI, Víctor González; i pel director de la Unitat d'Igualtat de l’UJI, Fernando Vicente Pachés, qui ha destacat que la jornada respon «a un exercici de responsabilitat institucional, de compliment d'una obligació ètica, que no sols no podem obviar, sinó que devem i volem promoure». 
La primera conferència «L'ètica en l'atenció sanitària obstètrica i la seua relació amb la violència obstètrica» ha estat a càrrec de la matrona, doctora en bioética i sociòloga especialista en salut sexual i reproductiva Josefina Goberna Tricas, que ha reivindicat la importància de la sensibilització i la formació dels sanitaris de manera continuada per a previndre els traumes mentals en el moment de vulnerabilitat emocional que té la dona en un part.
La doctora en bioètica ha començat la seua intervenció amb un repàs del sorgiment dels principis bioètics en l’aparició del respecte a l’autonomia, que «és el més important al que hem de posar l'accent quan parlem de violència obstètrica». Ha aprofundit en la medicalització de l'assistència al naixement i en la consideració mèdic-sanitària del fetus com a pacient i ha assenyalat la importància «d’aprofundir en els principis bioètics implícits en cada cas, els quals són sistemàticament violats en els casos de violència obstètrica». «No són els avanços mèdics els generadors de violència, sinó la forma sistemàtica i mecanicista de posar-los en pràctica», ha afegit.
Josefina Goberna ha finalitzat amb la proposta d'aplicació clínica d'un model de comunicació deliberatiu, que reconega el principi d'autonomia de la dona en la presa de decisions, com a element clau en la millora de la satisfacció materna, al temps que puga potenciar la responsabilitat de les mares i professionals, i així disminuir les pràctiques jeràrquiques i patriarcals catalogades com a violència obstètrica.
Seguidament, ha tingut lloc la primera taula redona que ha abordat «L'ètica de la cura maternal en un paradigma tecnocràtic. Estat actual»  i ha comptat amb les intervencions de Helena Eyimi, Irene Comins i Thais Brandao, que han analitzat, respectivament, la necessitat de l'ètica en la formació del personal sanitari, de la cura com a instrument de canvi i de l'epistemologia sanitària de la maternitat.
El congrés continuarà aquesta vesprada amb la taula redona «Ètica i violència obstètrica: socialització i normalització?» en la qual Mara Ricoy, Ester Massó i Susana Soldevilla es centraran en la normalització de la violència obstètrica a través dels mitjans audiovisuals, la violència obstètrica i la lactància materna i la relació entre la violència obstètrica i la mort gestacional i neonatal.
A més, s’han presentat les comunicacions científiques. Entre les més de 30 propostes, el comité organitzador ha premiat  Lucía Alcaraz  com a millor comunicació oral amb el treball titulat «Casa Laietània Centro de Nacimientos de HGT. Ejemplo de buena práctica y buen trato en el parto» i a Kirsten Falcon-Jácome, Martha Fors-González i María Luisa González-Riesco com a millor pòster amb «Validació cultural i lingüística de l'instrument PercOV-S (percepció d'estudiants de ciències de la salut sobre violència obstètrica)».
La jornada finalitzarà amb l'actuació del projecte VOCES, un relat creatiu amb la narració d'experiències de part i il·lustrat a través de la dansa, i la clausura en la que participarà Sara Bellés, la il·lustradora del cartell d’aquesta edició. 
Fotografies
Enllaç als vídeos en directe del congrés (YouTube)

Español:
El Grupo de Investigación en Enfermería de la UJI y la asociación El Parto es Nuestro han organizado, junto con el Observatorio de Violencia Obstétrica, el II Congreso Internacional sobre Violencia Obstétrica bajo el lema «Ética de los cuidados en el acompañamiento a la salud sexual y reproductiva» con el objetivo de analizar la esfera social, profesional y política-legislativa que plantee una conversión que erradique la violencia obstétrica con la construcción de un nuevo paradigma sanitario integrativo.
Este encuentro, que ha reunido a más de 350 personas, ha sido inaugurada por la directora del congreso, la investigadora Desirée Mena; la directora del Instituto Universitario de Estudios Feministas y de Género Purificación Escribano, Sonia Reverter; el director del Departamento de Enfermería de la Facultad de Ciencias de la Salud de la UJI, Víctor González; y por el director de la Unidad de Igualdad de la UJI, Fernando Vicente Pachés, quien ha destacado que la jornada responde «a un ejercicio de responsabilidad institucional, de cumplimiento de una obligación ética, que no solo no podemos obviar, sino que debemos y queremos promover».
La primera conferencia «La ética en la atención sanitaria obstétrica y su relación con la violencia obstétrica» ha sido a cargo de la matrona, doctora en bioética y socióloga especialista en salud sexual y reproductiva Josefina Goberna Tricas, que ha reivindicado la importancia de la sensibilización y la formación de los sanitarios de manera continuada para prevenir los traumas mentales en el momento de vulnerabilidad emocional que tiene la mujer en un parto.
La doctora en bioética ha empezado su intervención con un repaso del surgimiento de los principios bioéticos en la aparición del respeto a la autonomía, que «es lo más importante en lo que tenemos que hacer hincapié cuando hablamos de violencia obstétrica». Ha profundizado en la medicalización de la asistencia al nacimiento y en la consideración médico-sanitaria del feto como paciente y ha señalado la importancia «de profundizar en los principios bioéticos implícitos en cada caso, los cuales son sistemáticamente violados en los casos de violencia obstétrica». «No son los avances médicos los generadores de violencia, sino la forma sistemática y mecanicista de ponerlos en práctica», ha añadido.
Josefina Goberna ha finalizado con la propuesta de aplicación clínica de un modelo de comunicación deliberativo, que reconozca el principio de autonomía de la mujer en la toma de decisiones, como elemento clave en la mejora de la satisfacción materna, al tiempo que pueda potenciar la responsabilidad de las madres y profesionales, y así disminuir las prácticas jerárquicas y patriarcales catalogadas como violencia obstétrica.
Seguidamente, ha tenido lugar la primera mesa redonda que ha abordado «La ética del cuidado maternal en un paradigma tecnocrático. Estado actual» y ha contado con las intervenciones de Helena Eyimi, Irene Comins y Thais Brandao, que han analizado, respectivamente, la necesidad de la ética en la formación del personal sanitario, del cuidado como instrumento de cambio y de la epistemología sanitaria de la maternidad.
El congreso continuará esta tarde con la mesa redonda «Ética y violencia obstétrica: ¿socialización y normalización?» en la que Mara Ricoy, Ester Massó y Susana Soldevilla se centrarán en la normalización de la violencia obstétrica a través de los medios audiovisuales, la violencia obstétrica y la lactancia materna, y la relación entre la violencia obstétrica y la muerte gestacional y neonatal.
Además, se han presentado las comunicaciones científicas. Entre las más de 30 propuestas, el comité organizador ha premiado a Lucía Alcaraz como mejor comunicación oral con el trabajo titulado «Casa Laietània Centro de Nacimientos de HGT. Ejemplo de buena práctica y buen trato en el parto» y a Kirsten Falcon-Jácome, Martha Fors-González y María Luisa González-Riesco como mejor póster con «Validación cultural y lingüística del instrumento PercOV-S (percepción de estudiantes de ciencias de la salud sobre violencia obstétrica)».
La jornada finalizará con la actuación del proyecto VOCES, un relato creativo con la narración de experiencias de parte e ilustrado a través de la danza, y la clausura en la que participará Sara Bellés, la ilustradora del cartel de esta edición.
Fotografías
Enlace a los vídeos en directo del congreso (YouTube)