Valencià:
El curs «La violència de gènere: comunicar i jutjar amb perspectiva de gènere», organitzat per la Universitat Jaume I de Castelló amb l'objectiu d'estudiar «què significa jutjar amb perspectiva de gènere i conéixer casos en els quals s'hi ha aplicat en la jurisdicció», ha arrancat el matí del divendres 11 i seguirà durant els dies 18, 24 i 25 d'octubre, finalitzant el 8 de novembre. Després de la presentació i inauguració ha tingut lloc la primera sessió de la jornada centrada en la jurisdicció constitucional que ha comptat amb Itziar Gómez Fernández, professora titular de Dret Constitucional en la Universitat Complutense de Madrid (UCM) i lletrada del Tribunal Constitucional.
En la seua ponència, Gómez Fernández ha estudiat la perspectiva de gènere en la jurisprudència del Tribunal Constitucional d'Espanya. La intervenció ha començat amb una pregunta: Què entenem com jutjar la jurisprudència amb perspectiva de gènere? «No hi ha una consciència clara ni una manifestació conscient d'una jurisprudència feminista, però existeix una perspectiva de gènere que es troba en el principi de la interpretació evolutiva de la Constitució, entenent-la com un arbre viu i no com a lletra morta». En aquest sentit, la lletrada ha explicat la necessitat de «evitar comprendre la Constitució i la seua aplicació com una norma asilada del context històric en la qual és aplicada», destacant la importància de conéixer el teixit sociocultural de cada situació.
«Al meu judici, el Tribunal ha bolcat la perspectiva de gènere solament en els assumptes de dones», ha assegurat la professora de la UCM, que afig: «Cal entendre que el context de cada individu fa que l'impacte i les conseqüències siguen diverses». Per a exemplificar la teoria, ha fet referència a la llibertat d'expressió i al dret a la intimitat en relació a la pròpia imatge, ja que a efectes legals «la naturalesa de les vulneracions són les mateixes entre homes i dones» però el context de cada gènere fa que les repercussions siguen diferents.
La ponent ha parlat de manera pràctica dels principals temes relacionats amb la perspectiva de gènere: Salut sexual i reproductiva; violència de gènere, educació, democràcia paritària i mercat laboral, seguretat social i discriminació directa. Tots amb diversos exemples de sentències i actuacions del Tribunal Constitucional en els quals es pot extraure una lectura relacionada amb la perspectiva de gènere, tant positiva com negativa, ja siga en els vots particulars o en la sentència final per part del tribunal. És més comú trobar la «perspectiva feminista» en el vot particular, emesos per aquells membres de l'òrgan que emet la sentència que no estan d'acord amb la decisió de la majoria i volen deixar constància de les seues discrepàncies.
Asunción Ventura Franch, professora titular de Dret Constitucional de l'UJI, consellera del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i ponent també en aquesta primera jornada sobre perspectiva de gènere en la jurisprudència, ha volgut matisar les paraules i els exemples de Gómez Fernández. Per a Ventura, encara que puga veure's un acostament en els vots particulars, «en els resultats de les sentències és difícil veure la perspectiva de gènere. El Tribunal Suprem ha realitzat un salt de qualitat en aquest sentit que no ha fet el Consitucional, que és desestimar la idea del subjecte universal i diferenciar entre homes i dones posat que el seu context és diferent».
En aquest sentit, la lletrada i professora de la UCM ha reafirmat l'aportació de Ventura Franch i ha postil·lat: «Caldria fer-ho indubtablement, assumir que existeixen dos subjectes diferenciats i que els seus drets i contextos responen a les seues circumstàncies». No obstant això, no ha volgut acabar amb «tocs pessimistes» ja que el Tribunal Constitucional «ha fet grans coses en matèries de gènere». Finalment, ha destacat l'educació com un factor clau en la perspectiva feminista no sols en aspectes legals i de jurisprudència, també en tots els fronts del context de les persones. Gómez Fernández ha finalitzat la seua intervenció amb la mirada posada en el futur, desitjant que els vots particulars de hui siguen la majoria de demà.
Fotonotícia

Español:
El curso «La violencia de género: comunicar y juzgar con perspectiva de género», organizado por la Universitat Jaume I de Castelló con el objetivo de estudiar «qué significa juzgar con perspectiva de género y conocer casos en los que se hay aplicado en la jurisdicción», ha arrancado la mañana del viernes 11 de octubre y seguirá durante los días 18, 24 y 25 de octubre, finalizando el 8 de noviembre. Tras la presentación e inauguración oficial ha tenido lugar la primera sesión de la jornada centrada en la jurisdicción constitucional que ha contado con Itziar Gómez Fernández, profesora titular de Derecho Constitucional en la Universidad Complutense de Madrid (UCM) y letrada del Tribunal Constitucional.
En su ponencia, Gómez Fernández ha estudiado la perspectiva de género en la jurisprudencia del Tribunal Constitucional de España.  La intervención ha empezado con una pregunta: ¿Qué entendemos como juzgar la jurisprudencia con perspectiva de género? «No hay una consciencia clara ni una manifestación consciente de una jurisprudencia feminista, pero existe una perspectiva de género que se encuentra en el principio de la interpretación evolutiva de la Constitución, comprendiéndola como un árbol vivo y no como letra muerta». En este sentido, la letrada ha explicado la necesidad de «evitar entender la Constitución y su aplicación como una norma asilada del contexto histórico en la que es aplicada», destacando la importancia de conocer el tejido sociocultural de cada situación.
«A mi juicio, el Tribunal ha volcado la perspectiva de género solamente en los asuntos de mujeres», ha asegurado la profesora de la UCM, que añade: «Hay que entender que el contexto de cada individuo hace que el impacto y las consecuencias sean diversas». Para ejemplificar la teoría, ha hecho referencia a la libertad de expresión y al derecho a la intimidad en relación a la propia imagen, ya que a efectos legales «la naturaleza de las vulneraciones son las mismas entre hombres y mujeres» pero el contexto de cada género hace que las repercusiones sean diferentes.
La ponente ha hablado de forma práctica de los principales temas relacionados con la perspectiva de género: Salud sexual y reproductiva; violencia de género, educación, democracia paritaria y mercado laboral, seguridad social y discriminación directa. Todos con varios ejemplos de sentencias y autos del Tribunal Constitucional en los que se puede extraer una lectura relacionada con la perspectiva de género, tanto positiva como negativa, ya sea en los votos particulares o en la sentencia final por parte del tribunal. Es más común encontrar la «perspectiva feminista» en el voto particular, emitidos por aquellos miembros del órgano que emite la sentencia que no están de acuerdo con la decisión de la mayoría y quieren dejar constancia de sus discrepancias.
Asunción Ventura Franch, profesora titular de Derecho Constitucional de la UJI, consejera del Consejo Jurídico Consultivo de la Comunitat Valenciana y ponente también en esta primera jornada sobre perspectiva de género en la jurisprudencia, ha querido matizar las palabras y los ejemplos de Gómez Fernández. Para Ventura, aunque pueda verse un acercamiento en los votos particulares, «en los resultados de las sentencias es difícil ver la perspectiva de género. El Tribunal Supremo ha realizado un salto de calidad en este sentido que no ha hecho el Consitucional, que es desestimar la idea del sujeto universal y diferenciar entre hombres y mujeres puesto que su contexto es diferente».
En este sentido, la letrada y profesora de la UCM ha reafirmado la aportación de Ventura Franch y ha apostillado: «Habría que hacerlo indudablemente, asumir que existen dos sujetos diferenciados y que sus derechos y contextos responden a sus circunstancias». Sin embargo, no ha querido terminar con «toques pesimistas» ya que el Tribunal Constitucional «ha hecho grandes cosas en materias de género». Por último, ha destacado la educación como un factor clave en la perspectiva feminista no solo en aspectos legales y de jurisprudencia, también en todos los frentes del contexto de las personas. Gómez Fernández ha finalizado su intervención con la mirada puesta en el futuro, deseando que los votos particulares de hoy sean la sentencia de la mayoría de mañana.
Fotonoticia