Valencià:
La Universitat Jaume I de Castelló invertirà prop de 130.000 euros en tres projectes d’investigació per a afavorir la transferència dels seus resultats a la societat. Aquesta acció, «UJI.>LAB Impuls», emmarcada en el Pla d’Investigació de l’UJI, persegueix impulsar aquells projectes que es troben en un estadi proper a la implantació per a acompanyar-los en el seu procés de desenvolupament i en la detecció d’oportunitats de col·laboració amb els sectors econòmics. La convocatòria de 2023 contempla el suport a tres iniciatives en els àmbits educatiu, industrial i farmacològic.
L’objectiu del projecte RE-COACH «Programa d’aprenentatge interactiu: eliminant l’error d’inversió en la resolució de problemes verbals algebraics», dirigit per la investigadora Noelia Ventura Campos del Departament d’Educació i Didàctiques Específiques, està adreçat a l’àmbit educatiu, en concret a l’etapa d’educació secundària, i pretén resoldre un problema d’aprenentatge, l’anomenada «errada d’inversió», a través d’un videojoc.
L’error d’inversió es dona quan no es trasllada correctament  l’enunciat d’un problema verbal de comparació additiva i multiplicativa a una equació matemàtica. Per exemple, si es demana la representació algebraica d’aquest enunciat, «hi ha 6 vegades més estudiants (E) que professors (P) en aquesta universitat», l’equivocació estaria en considerar que el professorat seria igual a 6 vegades l’estudiantat (6 · E = P), quan és al contrari. Això implica invertir l'ordre de les lletres/variables davant de la resposta correcta 6 · P = E, i per això el nom d'error d'inversió.
El videojoc presenta diversos avantatges, com ara que està dissenyat específicament per a resoldre aquesta errada en el context educatiu; aplica elements de ludificació, com la superació de nivells; i combina la investigació sobre l’aprenentatge amb la neurociència per  a proporcionar una base científica sobre l’efectivitat del videojoc. Inclou la realització de proves neuronals amb ressonància magnètica per a l’avaluació del seu impacte i validesa, i amb la finalitat d’estudiar la competència adquirida en l’eliminació d’aquest fenomen.
El projecte «Escalfador d’aire per microones», dirigit per l’investigador Vicente Sanz Solana del Departament d’Enginyeria Química i de l’Institut de Tecnologia Ceràmica Agustín Escardino, té com a propòsit la construcció d’un mòdul industrial d’escalfament d’aire per microones basat en la conversió d’energia electromagnètica a tèrmica (mitjançant un susceptor) i la transferència d’aquesta energia a l’aire.
La tecnologia, demostrada a escala de laboratori i amb patent sol·licitada, presenta tres avantatges respecte als sistemes que hi ha actualment: ha aconseguit una eficiència global superior al 60 %; la temperatura d’eixida de l’aire és major a 700 ºC; i no usa la combustió de gas natural. Ha sigut desenvolupada en l’Institut de Tecnologia Ceràmica pels professors Sanz i Vilches i ha comptat amb l’assessorament en aspectes electromagnètics del Grup d'Electromagnetisme Aplicat (GEA) de la Universitat Politècnica de València.
Els sistemes d’escalfament d’aire s’usen en nombrosos processos industrials, com el ceràmic, on es fa de forma intensiva. La nova tecnologia s’orienta especialment cap a aquest sector, que consumeix el 12% del gas natural a Espanya, el que comporta l’emissió anual de 8,4 milions de tones de CO2 a l’atmosfera. La seua aplicació permetria mantenir la competitivitat de les empreses davant la necessitat de reduir les emissions i les alliberaria també de la fluctuació del preu de l’energia, que actualment suposa el 25% dels seus costos.
El projecte «Avaluació d’inhibidors de proteasoma com a candidats a fàrmacs», dirigit per l’investigador Florenci González Adelantado del Departament de Química Inorgànica i Orgànica, està emmarcat en una sol·licitud de patent europea en fase de redacció relacionada amb els inhibidors de proteasoma, diana terapèutica del càncer, i es va iniciar durant el treball d’investigació per a la tesi de la doctoranda Lledó Bou Iserte, amb la preparació de sis compostos que han demostrat ser molt actius en assajos de fluorescència sobre la diana.
La finalitat ara és estudiar els seus paràmetres farmacocinètics, adme (adsorció, metabolisme i extrusió) i toxicitat per a comprovar si aquests compostos químics podrien convertir-se en potencials fàrmacs contra alguns tipus de càncer, com el mieloma múltiple, i si són interessants per a la seua utilització en quimioteràpia, ja que presenten una elevada activitat contra la immunoproteasoma. El projecte compta amb la col·laboració de l’institut alemany Max Planck.
Més informació sobre la convocatòria: https://www.uji.es/serveis/ocit/gestio/conv/pinv24/p4/accio42/

Español:
La Universitat Jaume I de Castelló invertirá cerca de 130.000 euros en tres proyectos de investigación para favorecer la transferencia de sus resultados a la sociedad. Esta acción, «UJI.>LAB Impulso», enmarcada en el Plan de Investigación de la UJI, persigue impulsar aquellos proyectos que se encuentran en un estadio próximo a la implantación para acompañarlos en su proceso de desarrollo y en la detección de oportunidades de colaboración con los sectores económicos. La convocatoria de 2023 contempla el apoyo a tres iniciativas en los ámbitos educativo, industrial y farmacológico.
El objetivo del proyecto RE-COACH «Programa de aprendizaje interactivo: eliminando el error de inversión en la resolución de problemas verbales algebraicos», dirigido por la investigadora Noelia Ventura Campos del Departamento de Educación y Didácticas Específicas, está dirigido al ámbito educativo, en concreto en la etapa de educación secundaria, y pretende resolver un problema de aprendizaje, el llamado «error de inversión», a través de un videojuego.
El error de inversión se da cuando no se traslada correctamente el enunciado de un problema verbal de comparación aditiva y multiplicativa a una ecuación matemática. Por ejemplo, si se pide la representación algebraica de este enunciado, «hay 6 veces más estudiantes (E) que profesores (P) en esta universidad», la equivocación estaría en considerar que el profesorado sería igual a 6 veces el estudiantado (6 · E = P), cuando es al contrario. Esto implica invertir el orden de las letras/variables ante la respuesta correcta 6 · P = E, y por eso el nombre de error de inversión.
El videojuego presenta diversas ventajas como que está diseñado específicamente para resolver este error en el contexto educativo; aplica elementos de ludificación, como la superación de niveles; y combina la investigación sobre el aprendizaje con la neurociencia para proporcionar una base científica sobre la efectividad del videojuego. Incluye la realización de pruebas neuronales con resonancia magnética para la evaluación de su impacto y validez, y con el fin de estudiar la competencia adquirida en la eliminación de este fenómeno.
El proyecto «Calentador de aire por microondas», dirigido por el investigador Vicente Sanz Solana del Departamento de Ingeniería Química y del Instituto de Tecnología Cerámica Agustín Escardino, tiene como propósito la construcción de un módulo industrial de calentamiento de aire por microondas basado en la conversión de energía electromagnética a térmica (mediante un susceptor) y la transferencia de esta energía al aire.
La tecnología, demostrada a escala de laboratorio y con patente solicitada, presenta tres ventajas respecto a los sistemas que hay actualmente: ha conseguido una eficiencia global superior al 60%; la temperatura de salida del aire es mayor a 700ºC; y no usa la combustión de gas natural. Ha sido desarrollada en el Instituto de Tecnología Cerámica por los profesores Sanz y Vilches y ha contado con el asesoramiento en aspectos electromagnéticos del grupo de Electromagnetismo Aplicado (GEA) de la Universitat Politècnica de València.
Los sistemas de calentamiento de aire se usan en numerosos procesos industriales, como el cerámico, donde se hace de forma intensiva. La nueva tecnología se orienta especialmente hacia este sector, quien consume el 12% del gas natural en España, lo que comporta la emisión anual de 8,4 millones de toneladas de CO₂ a la atmósfera. Su aplicación permitiría mantener la competitividad de las empresas ante la necesidad de reducir las emisiones y las liberaría también la fluctuación del precio de la energía, que actualmente supone el 25% de sus costes.
El proyecto «Evaluación de inhibidores de proteasoma como candidatos a fármacos», dirigido por el investigador Florenci González Adelantado del Departamento de Química Inorgánica y Orgánica, está enmarcado en una solicitud de patente europea en fase de redacción relacionada con los inhibidores de proteasoma, diana terapéutica del cáncer, y se inició durante el trabajo de investigación para la tesis de la doctoranda Lledó Bou Iserte, con la preparación de seis compuestos que han demostrado ser muy activos en ensayos de fluorescencia sobre la diana.
La finalidad ahora es estudiar sus parámetros farmacocinéticos, Adme (adsorción, metabolismo y extrusión) y toxicidad para comprobar si estos compuestos químicos podrían convertirse en potenciales fármacos contra algunos tipos de cáncer, como el mieloma múltiple, y si son interesantes por su utilización en quimioterapia, puesto que presentan una elevada actividad contra la immunoproteasoma. El proyecto cuenta con la colaboración del instituto aleman Max Planck.
Más información sobre la convocatoria: https://www.uji.es/serveis/ocit/gestio/conv/pinv24/p4/accio42/