Valencià:
Capitolina Díaz, catedràtica de Sociologia de la Universitat de València, considera que «la ciència no ha d’estar obsessionada amb el sexe, però si ha de ser conscient del gènere». Díaz ha impartit la ponència «Dones de ciència, dones en ciència, ciència amb dones» dins del Cicle de Conferències de la Càtedra Ciutat de Castelló de la Universitat Jaume I a l'edifici de la Llotja del Cànem.
La professora Díaz, primera directora de la Unitat de Dones i Ciència del Ministeri d'Educació i Ciència, ha parlat sobre la situació de les dones com a subjectes productors de ciència (Dones de Ciència), la posició de les dones com a objecte de la ciència (Dones en la ciència) i com podria ser una ciència que contemplés tant les igualtats com les diferències entre homes i dones (Ciència amb Dones).
En primer lloc, ha mostrat un llista de dones científiques al llarg de la història, en camps com les ciències, les arts, les humanitats i la tecnologia. Entre els exemples estaven Hipàtia de Grècia; Mary Wollstonecraft, anglesa del segle XVIII; Melitta Benz, tecnòloga alemanya de finals del segle XIX o Fran Allen, primera dona que va rebre el Premi Turing, entre d'altres.
En la segona part, ha posat en relleu la consideració de les dones en la ciència i la seua invisibilitat per ser l'home el patró d'ésser humà per a la recerca. Així va comentar que «les dones són pràcticament invisibles per a la ciència i apareixen com excessivament sexualitzades...els barons són la norma».
En tercer lloc, ha mostrat alguns exemples de com pot arribar a ser la ciència quan la realitzen tant dones com homes en proporcions similars. Així, ha parlat del cas paradigmàtic de les primatòlogues, entre les quals es troben científiques com Jane Goodal, Dian Fosey o Birute Galdikas, que han aconseguit canviar aquesta especialitat, tenir un enfocament diferent i aportar nous coneixements des de la perspectiva de la dona.
Finalment, ha realitzat algunes propostes de canvi, com eliminar els sesgos sexistes, incorporar persones expertes en igualtat de gènere en els equips d'investigació, no reproduir estereotips sexuals o que els projectes d'investigació haurien de tenir una anàlisi d'impacte de gènere, entre d'altres.
El Cicle de Conferències de la Càtedra Ciutat de Castelló finalitzarà dimecres 28 de novembre de 2018 amb la conferència de Dolores Corella, premi Rei Jaume I 2018 en Investigació Mèdica, sobre «Ciències òmiques i salut: cap a la prevenció de precisió» que tindrà lloc, a les 19 hores, al Menador espai cultural.

Español:
Capitolina Díaz, catedrática de Sociología de la Universitat de València, considera que «la ciencia no tiene que estar obsesionada con el sexo, pero si tiene que ser consciente del género». Díaz ha impartido la ponencia «Mujeres de ciencia, mujeres en ciencia, ciencia con mujeres» dentro del Ciclo de Conferencias de la Cátedra Ciutat de Castelló de la Universitat Jaume I en el edificio de la Lonja del Cáñamo.
La profesora Díaz, primera directora de la Unidad de Mujeres y Ciencia del Ministerio de Educación y Ciencia, ha hablado sobre la situación de las mujeres como sujetos productores de ciencia (Mujeres de Ciencia), la posición de las mujeres como objeto de la ciencia (Mujeres en la ciencia) y cómo podría ser una ciencia que contemplara tanto las igualdades como las diferencias entre hombres y mujeres (Ciencia con Mujeres).
En primer lugar, ha mostrado un lista de mujeres científicas a lo largo de la historia, en campos como las ciencias, las artes, las humanidades y la tecnología. Entre los ejemplos estaban Hypatia de Grecia; Mary Wollstonecraft, inglesa del siglo XVIII; Melitta Benz, tecnóloga alemana de finales del siglo XIX o Fran Allen, primera mujer que recibió el premio Turing, entre otros.
En la segunda parte, ha puesto de relieve la consideración de las mujeres en la ciencia y su invisibilidad para ser el hombre el patrón de ser humano para la investigación. Así ha comentado que «las mujeres son prácticamente invisibles para la ciencia y aparecen como excesivamente sexualizadas... los varones son la norma».
En tercer lugar, mostró algunos ejemplos de cómo puede llegar a ser la ciencia cuando la realizan tanto mujeres como hombres en proporciones similares. Así, ha hablado del caso paradigmático de las primatólogas, entre las cuales se encuentran científicas como Jane Goodal, Dian Fosey o Birute Galdikas, que han conseguido cambiar esta especialidad, tener un enfoque diferente y aportar nuevos conocimientos desde la perspectiva de la mujer.
Finalmente, ha realizado algunas propuestas de cambio, como eliminar los sesgos sexistas, incorporar personas expertas en igualdad de género en los equipos de investigación, no reproducir estereotipos sexuales o que los proyectos de investigación tendrían que tener un análisis de impacto de género, entre otros.
El Ciclo de Conferencias de la Cátedra Ciutat de Castelló finalizará el miércoles 28 de noviembre de 2018 con la conferencia de Dolores Corella, pulse Rey Jaume I 2018 en Investigación Médica, sobre «Ciencias ómicas y salud: hacia la prevención de precisión» que tendrá lugar, a las 19 horas, en el Menador espai cultural.