Valencià:
Aprofundir la relació mútua entre la Universitat i el territori d'una manera no sols instrumental, sinó participativa i empoderadora. Aquest és l'objectiu principal de l'Aula de Mobilització del Coneixement i de la Xarxa Experta que aquest matí han presentat, a la Sala de Juntes de l'edifici del Rectorat de la Universitat Jaume I, els projectes que actualment estan desenvolupant amb els quals es pretén afavorir les sinergies entre el món acadèmic i la societat civil i aconseguir així «mobilitzar el coneixement que genera l’UJI per a què arribe al territori, però també, que el territori tinga l’oportunitat de mobilitzar coneixement i que l’UJI siga capaç captar-lo», segons ha explicat el coordinador de la iniciativa, Xavi Ginés.
La Xarxa està inclosa dins del Programa d'Extensió Universitària de l’UJI (PEU) i té com a objectius fomentar processos de reflexió, de mediació cultural, d'investigació, de formació i de divulgació i transferència del coneixement, amb els quals es vol aconseguir que les visions de la comunitat universitària i de la comunitat local acaben impregnades dels punts de vista recíprocs en les matèries objecte de les dinàmiques de treball. El projecte compta també amb la col·laboració de la Diputació de Castelló.
En l'acte de presentació han participat la vicerectora de Cultura i Relacions Institucionals de l’UJI, Carmen Lázaro, el diputat de Desenvolupament Rural de la Diputació de Castelló, Santi Pérez, i el coordinador de la Xarxa Experta, Xavi Ginés. En la seua intervenció, Lázaro ha destacat que «en els projectes d’aquesta nova Aula, la implementació de la metodologia PEU, participativa, bidireccional, transversal, col·laborativa i que implica activament a la població; ha de ser la idea força». «A més, cal recordar que en cada projecte hi ha professorat de la Universitat implicat i estudiantat que aporta valor a eixa proposta mobilitzadora» ha afegit la vicerectora.  
Per la seua banda, Santi Pérez ha recalcat la sinèrgia de treball entre la Diputació i la Universitat Jaume I en favor del territori, a través de les associacions i municipis, en especial de l’interior, i amb cadascun dels projectes que s’han analitzat. «La Universitat ha de ser motor de dinamització del territori per ajudar a què aquest estiga més viu» ha conclòs el diputat.
Els quatre projectes amb els que comença a caminar aquesta xarxa de mobilització del coneixement estan relacionats amb el món de l'agricultura, l'habitatge, la joventut i l'energia i han sigut presentats durant l'acte pels seus equips de treball.
El primer versa sobre «Noves propostes de gestió del sòl agrícola» i pretén desenvolupar coneixement al voltant de les possibilitats del conreu en comú i el desenvolupament dels bancs de terres per evitar l’abandó dels camps de conreu a les zones rurals. L'objectiu és evitar que aquest fenomen vaja en augment i crear dinàmiques que afavorisquen accions propositives per part de la població per afavorir la disponibilitat de terres explotables.
El segon projecte presentat «Actituds socials que condicionen la disponibilitat d’habitatge» vol activar accions i reflexions entorn el problema de l'habitatge, que s'ha desvelat com un dels factors de despoblació rural i, al mateix temps cercar diversos sistemes d'estímul del mercat immobiliari. En l’actualitat, els municipis rurals, segons els coordinadors del projecte, no disposen d'un estoc suficient d'habitatge en condicions i que siga assequible.
Contribuir a la diagnosi social de la predisposició de la ciutadania a mamprendre canvis en hàbits de consum i de producció d’energia és un dels objectius del projecte denominat «Models de transició energètica», ja que, segons el seu equip de treball, la disponibilitat d’energia marcarà l’agenda dels propers anys de manera prioritària tant a nivell familiar com a escala internacional. El projecte analitzarà les diferents iniciatives que s’estan posant en marxa de manera experimental, com per exemple les Comunitats Energètiques i la resposta de la ciutadania davant propostes d'aquesta mena.
El darrer projecte que s'ha presentat vol analitzar els «Factors de tornada dels joves a l'entorn rural», és a dir, reflexionar sobre els motius que fan que els joves tornen al poble o decideixen abandonar-lo, més enllà de les causes laborals, i contribuir al canvi d’actitud social. Els darrers estudis reflecteixen que l’abandó dels i de les joves dels pobles és el principal factor de despoblament rural i amb ells se’n va la inversió en capital humà i en futures generacions suport de les comunitats rurals. No obstant, en els darrers anys s’hi observa un cert canvi d’actituds i ha emergit un nou discurs que ha deixat de veure la marxa a la ciutat com una victòria d’un projecte personal coherent amb les aspiracions socials predominants.
Tots els projectes que s'han presentat estan desenvolupats per un equip de treball en el qual estan representats la comunitat acadèmica i la societat civil a través de persones vinculades a iniciatives i empreses que desenvolupen el seu treball en el medi rural.

Español:
Profundizar la relación mutua entre la Universidad y el territorio de una manera no solo instrumental, sino participativa y empoderadora. Este es el objetivo principal del Aula de Movilización del Conocimiento y de la Red Experta que esta mañana han presentado,en la Sala de Juntas del edificio del Rectorado de la Universitat Jaume I, los proyectos que actualmente está desarrollando con los cuales pretende favorecer las sinergias entre el mundo académico y la sociedad civil y conseguir así «movilizar el conocimiento que genera la UJI para que llegue al territorio, pero también, que el territorio tenga la oportunidad de movilizar conocimiento y que la UJI sea capaz captarlo», según ha explicado el coordinador de la iniciativa, Xavi Ginés.


La Red está incluida dentro del Programa de Extensión Universitaria de la UJI (PEU) y tiene como objetivos fomentar procesos de reflexión, de mediación cultural, de investigación, de formación y de divulgación y transferencia del conocimiento, con los cuales se quiere conseguir que las visiones de la comunidad universitaria y de la comunidad local acaben impregnadas de los puntos de vista recíprocos en las materias objeto de las dinámicas de trabajo. El proyecto cuenta también con la colaboración de la Diputación de Castelló.


En el acto de presentación han participado la vicerrectora de Cultura y Relaciones Institucionales de la UJI, Carmen Lázaro, el diputado de Desarrollo Rural de la Diputación de Castelló, Santi Pérez, y el coordinador de la Red Experta, Xavi Ginés. En su intervención, Lázaro ha destacado que «en los proyectos de esta nueva Aula, la implementación de la metodología PEU, participativa, bidireccional, transversal, colaborativa y que implica activamente a la población; tiene que ser la idea fundamental». «Además, cabe recordar que en cada proyecto hay profesorado de la Universidad implicado y estudiantado que aporta valor a esa propuesta movilizadora» ha añadido la vicerrectora.


Por su parte, Santi Pérez ha recalcado la sinergia de trabajo entre la Diputación y la Universitat Jaume I en favor del territorio, a través de las asociaciones y municipios, en especial del interior, y con cada uno de los proyectos que se han analizado. «La Universidad tiene que ser motor de dinamización del territorio para ayudar a que esté más vivo» ha concluido el diputado.


Los cuatro proyectos con los que empieza a andar esta red de movilización del conocimiento están relacionados con el mundo de la agricultura, la vivienda, la juventud y la energía y han sido presentados durante el acto por sus equipos de trabajo.


El primero versa sobre «Nuevas propuestas de gestión del suelo agrícola» y pretende desarrollar conocimiento alrededor de las posibilidades del cultivo en común y el desarrollo de los bancos de tierras para evitar el abandono de los campos de cultivo en las zonas rurales. El objetivo es evitar que este fenómeno vaya en aumento y crear dinámicas que favorezcan acciones propositivas por parte de la población para favorecer la disponibilidad de tierras explotables.


El segundo proyecto presentado, «Actitudes sociales que condicionan la disponibilidad de vivienda», quiere activar acciones y reflexiones en torno al problema de la vivienda, que se ha desvelado como uno de los factores de despoblación rural y, al mismo tiempo buscar varios sistemas de estímulo del mercado inmobiliario. En la actualidad, los municipios rurales, según los coordinadores del proyecto, no disponen de un stock suficiente de vivienda en condiciones y que sea asequible.


Contribuir a la diagnosis social de la predisposición de la ciudadanía a emprender cambios en hábitos de consumo y de producción de energía es uno de los objetivos del proyecto denominado «Modelos de transición energética», puesto que, según su equipo de trabajo, la disponibilidad de energía marcará la agenda de los próximos años de manera prioritaria tanto a nivel familiar como a escala internacional. El proyecto analizará las diferentes iniciativas que se están poniendo en marcha de manera experimental, como por ejemplo las Comunidades Energéticas y la respuesta de la ciudadanía ante propuestas de este tipo.


El último proyecto que se ha presentado quiere analizar los «Factores de vuelta de los jóvenes en el entorno rural», es decir, reflexionar sobre los motivos que hacen que los jóvenes vuelven al pueblo o deciden abandonarlo, más allá de las causas laborales, y contribuir al cambio de actitud social. Los últimos estudios reflejan que el abandono de los y de las jóvenes de los pueblos es el principal factor de despoblamiento rural y con ellos se va la inversión en capital humano y en futuras generaciones apoyo de las comunidades rurales. No obstante, en los últimos años se observa cierto cambio de actitudes y ha emergido un nuevo discurso que ha dejado de ver la marcha en la ciudad como una victoria de un proyecto personal coherente con las aspiraciones sociales predominantes.


Todos los proyectos que se han presentado están desarrollados por un equipo de trabajo en el cual están representadas la comunidad académica y la sociedad civil a través de personas vinculadas a iniciativas y empresas que desarrollan su trabajo en el medio rural.