Valencià:
La presidenta de l'Associació d'Universitats Europees, María Helena Nazaré, ha impartit la conferència inaugural del curs d'estiu «El govern de les universitats», organitzat per la Càtedra Increa de la Universitat Jaume I. Nazaré, que s'ha centrat en les tendències globals en el govern de les universitats, ha iniciat la seua intervenció explicant que les universitats són un component fonamental del desenvolupament social i econòmic que requereixen un elevat nivell d'autonomia i responsabilitat, que al seu torn ha de fonamentar-se en un lideratge modern i intel·ligent, una planificació estratègica i una gestió professional i finançament adequats, «ja que el seu rendiment òptim depèn de la seua relació amb el govern del territori i el seu propi model de governança». 


	En opinió de la presidenta de l'associació europea d'universitats, «si Europa desitja ser capdavantera en l'economia global del coneixement, i si les universitats volen produir la recerca d'alt nivell necessària per a aconseguir-ho, es precisa una reforma integral de l'educació superior. El compliment dels objectius de la reforma de Bolonya i de la societat del coneixement requereixen, més que la reestructuració dels graus, l'augment de l'autonomia institucional, noves estructures de govern amb un fort lideratge institucional, més influència per part de membres externs i una major proporció de finançament basat en l'acompliment».


	Nazaré ha realitzat un repàs a les tendències organitzatives i de finançament de les universitats europees. Quant a l'organització, ha explicat que es presenten bàsicament dos models: un model dual, que està més estès en països com ara Espanya, on el poder es reparteix entre dos òrgans (un consell i un claustre), i un model unitari en el qual hi ha un sol òrgan de presa de decisions. Així mateix, ha destacat que en aquest model els grups d'interès externs participen cada vegada més en les estructures de govern de les universitats i que la figura del rector està evolucionant des de la més tradicional cap a una de tipus «director executiu» (CEO). 


	Quant a les tendències sobre finançament, de mitjana, en les universitats europees tres quartes parts dels seus fons (73%) procedeixen de fonts de finançament públiques, i només un 9% dels fons provenen de les taxes estudiantils. D'altra banda, en el període 2008-2012 es va produir un increment dels fons públics destinats a les universitats en la majoria de països europeus, mentre que en els països més afectats per la crisi (Espanya, Itàlia, Grècia o Irlanda, entre altres) es va produir un descens de més del 10% respecte al seu finançament. 


	Per a María Helena Nazaré, aquestes tendències divergents podrien donar lloc a una bretxa nord-sud a Europa quant a nivells d'inversió pública en l'educació superior. Hi ha signes preocupants que indiquen que els països d'Europa oriental i del sud estan molt més afectats que els d’Europa septentrional i occidental, amb la consegüent amenaça que suposa el fet que els estudiants abandonen aqueixos sistemes i es produïsca una ‘fugida de cervells’. «Per a ajudar a aquests països a eixir de la crisi, és primordial mantenir la inversió en educació superior i investigació», ha conclòs. 


Inauguració del congrés


	Abans de la conferència inaugural, el rector de la Universitat Jaume I, Vicent Climent, ha sigut l'encarregat d'inaugurar el congrés junt al rector honorari de l’UJI, Francesc Michavila, i l'alcaldessa de Benicàssim, Susana Marqués. 


	Climent ha donat la benvinguda als assistents i ha mostrat la seua satisfacció pel gran acolliment que ha tingut el curs, que ha hagut de limitar les inscripcions a 130 persones per temes d'aforament. El rector ha explicat que el tema proposat en aquest curs és de total actualitat ja que «estem vivint una crisi que va més enllà de la crisi economicofinancera i que ens situa davant un qüestionament generalitzat dels sistemes de govern de les institucions publiques». En aquest sentit, ha afirmat que «les universitats som conscients de la necessitat de revisar i reformar les institucions universitàries i el sistema universitari espanyol en general. El moment actual ens exigeix canvis; canvis especialment en el model de gobernança i, per tant, també de gestió». Parafrasejant a Einstein, Climent ha assegurat que «no anem a obtenir resultats diferents fent sempre el mateix» i ha instat als participants en el curs a «ser autocrítics i canviar pel bé de la universitat i dels nostres joves». 


	Per la seua banda, el rector honorari de l’UJI, director de la Càtedra INCREA i del curs, Francesc Michavila, també ha mostrat la seua satisfacció per l'acolliment que ha tingut aquesta sisena edició del curs d'estiu de la càtedra i ha destacat la presència de tècnics i professionals de més de 35 universitats de tot el país i 14 organismes. Michavila ha destacat la importància de millorar el sistema universitari espanyol, «perquè l'educació és el més social que hi ha», i ha defensat l’europeisme com a clau per a seguir avançant. 


	En últim lloc, l'alcaldessa de Benicàssim, Susana Marqués, ha donat la benvinguda als assistents, ha mostrat la seua satisfacció perquè el curs se celebra en aquesta localitat i ha instat als participants a aprofitar la seua estada per a conèixer els atractius turístics d'aquest municipi. 

Fotografies

Español:
La presidenta de la Asociación de Universidades Europeas, María Helena Nazaré, ha impartido la conferencia inaugural del curso de verano «El gobierno de las universidades», organizado por la Cátedra Increa de la Universitat Jaume I. Nazaré, que se ha centrado en las tendencias globales en el gobierno de las universidades, ha iniciado su intervención explicando que las universidades son un componente fundamental del desarrollo social y económico que requieren un elevado nivel de autonomía y responsabilidad, que a su vez debe fundamentarse en un liderazgo moderno e inteligente, una planificación estratégica y una  gestión profesional y financiación adecuadas, «ya que su rendimiento óptimo depende de su relación con el gobierno del territorio y su propio modelo de gobernanza».


	En opinión de la presidenta de la asociación europea de universidades, «si Europa desea ser líder en la economía global del conocimiento, y si las universidades quieren producir la investigación de alto nivel necesaria para lograrlo, se precisa una reforma integral de la educación superior. El cumplimiento de los objetivos de la reforma de Bolonia y de la sociedad del conocimiento requieren, más que la reestructuración de los grados, el aumento de la autonomía institucional, nuevas estructuras de gobierno con un fuerte liderazgo institucional, más influencia por parte de miembros externos y una mayor proporción de financiación basada en el desempeño».


	Nazaré ha realizado un repaso a las tendencias organizativas y de financiación de las universidades europeas. En cuanto a la organización, ha explicado que se presentan básicamente dos modelos: un modelo dual, que está más extendido como en España, donde el poder se reparte entre dos órganos (un consejo y un claustro), y un modelo unitario en el que hay un solo órgano de toma de decisiones. Así mismo, ha destacado que en este modelo los grupos de interés externos participan cada vez más en las estructuras de gobierno de las universidades y que la figura del rector está evolucionando desde la más tradicional hacia una de tipo «director ejecutivo» (CEO).


	En cuanto a las tendencias sobre financiación, por término medio, en las universidades europeas tres cuartas partes de sus fondos (73%) proceden de fuentes de financiación públicas, y sólo un 9% de los fondos provienen de las tasas estudiantiles. Por otro lado, en el período 2008-2012 se produjo un incremento de los fondos públicos destinados a las universidades en la mayoría de países europeos, mientras que en los países más afectados por la crisis (España, Italia, Grecia o Irlanda, entre otros) se produjo un descenso de más del 10% respecto a su financiación.


	Para María Helena Nazaré, estas tendencias divergentes podrían dar lugar a una brecha norte-sur en Europa en cuanto a niveles de inversión pública en la educación superior. Hay signos preocupantes que indican que los países de Europa oriental y del sur están mucho más afectados que los de Europa septentrional y occidental, con la consiguiente amenaza que supone el hecho de que los estudiantes abandonen esos sistemas y se produzca una ‘fuga de cerebros’. «Para ayudar a estos países a salir de la crisis, es primordial mantener la inversión en educación superior e investigación» ha concluido.


	 

Inauguración del congreso


	Antes de la conferencia inaugural, el rector de la Universitat Jaume I, Vicent Climent, ha sido el encargado de inaugurar el congreso junto al rector honorario de la UJI, Francesc Michavila, y la alcaldesa de Benicàssim, Susana Marqués.


	Climent ha dado la bienvenida a los asistentes y ha mostrado su satisfacción por la gran acogida que ha tenido el curso, que ha debido limitar las inscripciones a 130 personas por temas de aforo. El rector ha explicado que el tema propuesto en este curso es de total actualidad ya que «estamos viviendo una crisis que va más allá de la crisis económico-financiera y que nos sitúa ante un cuestionamiento generalizado de los sistemas de gobierno de las instituciones públicas». En este sentido, ha afirmado que «las universidades somos conscientes de la necesidad de revisar y reformar las instituciones universitarias y el sistema universitario español en general. El momento actual nos exige cambios; cambios especialmente en el modelo de gobernanza y, por lo tanto, también de gestión». Parafraseando a Einstein, Climent ha asegurado que «no vamos a obtener resultados diferentes haciendo siempre lo mismo» y ha instado a los participantes en el curso a «ser autocríticos y cambiar por el bien de la universidad y de nuestros jóvenes».


	Por su parte, el rector honorario de la UJI, director de la Cátedra ICNREA y del curso, Francesc Michavila, también ha mostrado su satisfacción por la acogida que ha tenido esta sexta edición del curso de verano de la cátedra y ha destacado la presencia de técnicos y profesionales de más de 35 universidades de todo el país y 14 organismos. Michavila ha destacado la importancia de mejorar el sistema universitario español, «porque la educación es lo más social que hay», y ha defendido el europeismo como clave para seguir avanzando.


	En último lugar, la alcaldesa de Benicàssim, Susana Marqués, ha dado la bienvenida a los asistentes, ha mostrado su satisfacción porque el curso se celebre en esta localidad y ha instado a los participantes a aprovechar su estancia para conocer los atractivos turísticos de este municipio.

Fotografías