Valencià:
L’historiador i catedràtic d’Història Contemporània de la Universitat de Barcelona, Joan Villarroya, ha explicat que l’avanç cap al sud de les tropes franquistes durant la Guerra Civil Espanyola va ser una decisió personal del general per a afirmar la seua fortalesa que va derivar en una de les batalles més complicades a les quals es va enfrontar, la Batalla de Llevant, on l’exèrcit republicà li va fer front en les comarques castellonenques, fins que va comptar amb el suport aeri dels exèrcits alemany i italià.
Villarroya ha impartit la conferència inaugural de la II Trobada d’investigadors i investigadores de les universitats, ajuntaments, grups, entitats i associacions cíviques memorialístiques valencianes, que està dedicada a aquesta batalla, un episodi bèl·lic que, durant molts anys, ha passat desapercebut en les publicacions historiogràfiques de la Guerra Civil Espanyola i que es realitza a la Universitat Jaume I durant els dies 8, 9, 10 i 11 de maig de 2018.
El professor ha explicat diferents detalls de la batalla, com per exemple que hi van participar unes 50 divisions, amb al voltant de mig milió de persones. Quant a les baixes, Villarroya ha comentat que és complicat oferir una dada perquè no hi ha suficient informació per a conèixer el nombre de persones que van resultar mortes o ferides en els dos bàndols. Per això, només ha fet referència a la xifra usada pels especialistes, que estaria sobre les 50.000 víctimes, 20.000 de les files nacionals i 30.000 de bàndol republicà.
Durant la inauguració de l’acte, l’actual directora de la Càtedra Interuniversitària de Memòria Democràtica de la Comunitat Valenciana, Rosa Monlleó, ha indicat que aquesta batalla es va silenciar perquè havia sigut una batalla perduda per les tropes nacionals i perquè quan va arribar la democràcia, l’interès investigador se centrava en la recerca de referents democràtics col·lectius o educatius. La historiadora castellonenca ha destacat la influència dels pobles de la província de Castelló en aquesta batalla i també en la d’Aragó.
Per la seua banda, el director general de Reformes Democràtiques i Accés a la Justícia, José García Añón, ha destacat el treball que s’ha realitzat des de la Generalitat Valenciana en aquest àmbit, amb l’aprovació de la Llei de Memòria Democràtica, la creació de la Càtedra Interuniversitària de Memòria Històrica o la promoció d’activitats. García Añón ha assegurat que encara queda molt per fer, com ara la reparació a les víctimes, facilitar l’accés documental o definir els llocs de la memòria.
Per últim, el vicerector d’Economia i PAS, Miguel Ángel Moliner, encarregat d’inaugurar l’acte en nom del rector, ha animat els investigadors i investigadores a aprofundir en aquesta temàtica de la manera més objectiva possible per a tancar i reparar les ferides d’aquest episodi tan tràgic de la nostra història nacional.
Imatges de l’acte
Publicacions de la Universitat Jaume I ha editat amb motiu d'aquesta trobada un catàleg amb els títols que s'han publicat en el marc de diferents col·leccions com ara Història i Memòria, i les diferents sèries que inclou, a més de la principal, "Testimonis" i "Patrimoni", dirigida per la professora Rosa Monlleó, Humanitats, Fundació Càtedra Enric Soler i Godes,  Biblioteca de les Aules, sèries Minor i Maior, Sendes, etc.

Español:
El historiador y catedrático de Historia Contemporánea de la Universitat de Barcelona, Joan Villarroya, ha explicado que el avance hacia el sur las tropas franquistas durante la Guerra Civil Española fue una decisión personal del general para afirmar su fortaleza que derivó en una de las batallas más complicadas a las que se enfrentó, la Batalla de Levante, donde el ejército republicano le hizo frente en las comarcas castellonenses, hasta que contó con el apoyo aéreo de los ejércitos alemán e italiano.
Villarroya ha impartido la conferencia inagural del II Encuentro de investigadores e investigadoras de las universidades, ayuntamientos, grupos, entidades y asociaciones cívicas memorialísticas valencianas, que está dedicada a esta batalla, un episodio bélico que, durante muchos años, ha pasado desapercibido en las publicaciones historiográficas de la Guerra Civil Española y que se realiza en la Universitat Jaume I durante los días 8, 9, 10 y 11 de mayo de 2018.
El profesor ha explicado diferentes detalles de la batalla, como por ejemplo que participaron unas 50 divisiones, con alrededor de medio millón de personas. Respecto a las bajas, Villarroya ha comentado que es complicado ofrecer un dato porque no hay bastante información para conocer el número de personas que resultaron muertas o heridas en los dos bandos. Por eso, sólo ha hecho referencia a la cifra usada por los especialistas que estaría sobre las 50.000 víctimas, 20.000 de las filas nacionales y 30.000 del bando republicano.
Durante la inauguración del acto, la actual directora de la Cátedra Interuniversitaria de Memoria Democrática de la Comunitat Valenciana, Rosa Monlleó, ha indicado que esta batalla se silenció porque había sido una batalla perdida por las tropas nacionales y porque cuando llegó la democracia, el interés investigador se centraba en la investigación de referentes democráticos colectivos o educativos. La historiadora castellonense ha destacado la influencia de los pueblos de la provincia de Castelló en esta batalla y también en la de Aragón.
Por su parte, el director general de Reformas Democráticas y Acceso a la Justicia, José García Añón, ha destacado el trabajo que se ha realizado desde la Generalitat Valenciana en este ámbito, con la aprobación de la Ley de Memoria Democrática, la creación de la Cátedra Interuniversitaria de Memoria Histórica o la promoción de actividades. García Añón ha asegurado que todavía queda mucho por hacer como la reparación a las víctimas, facilitar el acceso documental o definir los lugares de la memoria.
Por último, el vicerrector de Economía y PAS, Miguel Ángel Moliner, encargado de inaugurar el acto en nombre del rector, ha animado a los investigadores e investigadoras a profundizar en esta temática de la manera más objetiva posible para cerrar y reparar las heridas de este episodio tan trágico de nuestra historia nacional.
Imágenes del acto
Publicaciones de la Universitat Jaume I ha editado con motivo de este encuentro un catálego con los títulos que se han publicado en el marco de diferentes colecciones (documento en valenciano), como Història i Memòria, y las diferentes series que incluyen «Testimonis» i «Patrimoni», dirigida per la profesora Rosa Monlleó, Humanitats, Fundació Càtedra Enric Soler i Godes,  Biblioteca de les Aules, sèries Minor i Maior, Sendes, etc.