Valencià:
REMEB és un projecte finançat pel programa de recerca i innovació Horitzó 2020 de la Unió Europea, que cobreix àrees relacionades amb l'acció climàtica, el medi ambient, l'eficiència de recursos i matèries primeres a través del foment de la reutilització d'aigües residuals, la valorització de residus i el desenvolupament de nous productes innovadors i sostenibles. Es va iniciar en 2015 amb un pressupost de 2.361.622 € i un finançament d'1.909.292 € i ha conclòs el 31 d'agost de 2018, després de tres anys de treball, amb els seus propòsits complits.
El consorci internacional del projecte REMEB, liderat per FACSA i en el qual han participat entitats espanyoles com l'Institut Universitari de Tecnologia Ceràmica (ITC-UJI), el laboratori mediambiental IPROMA, l'Entitat de Sanejament i Depuració de Regió de Murcia ESAMUR i el Consell de Cambres de Comerç de la Comunitat Valenciana, amb el suport de la Cambra de Castelló, pot enorgullir-se d'haver desenvolupat un sistema avançat de tractament d'aigües residuals sostenible: un bioreactor de membranes (MBR) ceràmiques reciclades basades en residus de diversos processos agroindustrials que regenerarà aigües residuals per a ús agrícola.
Altres membres del consorci, destacades entitats i empreses en els seus països, són l'enginyeria francesa IMECA PROCESS, la consultora de Xipre ATLANTIS Consulting Cyprus, l'enginyeria noruega BIOWATER Technology, el centre ceràmic italià CENTRE CERAMICO BOLOGNA, el centre de recerca ceràmica de Turquia SAM i la Universitat Antonio Nariño (UAN) de Colòmbia.
Les membranes ceràmiques actuals es fabriquen a partir d'òxids ceràmics purs (com ara alúmina, zircònia o titània), que impliquen un elevat cost a causa del mateix cost de les matèries primeres i al complex procés de fabricació. Aquest fet limita l'ús dels MBR ceràmics malgrat tractar-se d'un dels sistemes més avançats en el sector del tractament d'aigües residuals. La incorporació de residus en la composició de la membrana no solament redueix el volum de deixalles en abocadors, el que afavoreix l'economia circular, sinó també el preu d'aquesta tecnologia.
La solució aportada per REMEB utilitza residus com el pinyol d'oliva, procedent de la producció d'oli d'oliva, la xamota, residu de la indústria taullera, i la pols de marbre. En la seua primera fase les membranes s'han fabricat a escala pilot en el laboratori de l'ITC-UJI i, una vegada detectada la composició òptima, s'han fabricat per extrusió a escala real en l'empresa taulellera de Castelló NATUCER, amb l'assistència constant de l'Institut de Tecnologia Ceràmica.
IMECA PROCESS va dissenyar, va fabricar i va instal·lar el biorreactor en la localització prevista en estreta col·laboració amb FACSA. Els centres ceràmics d'Itàlia i Turquia CENTRE CERAMICO i SAM van reproduir les membranes ceràmiques amb residus locals de tots dos països i van confirmar així la seua capacitat de replicabilitat internacional.
Amb el treball conjunt de FACSA i ESAMUR, el sistema s'ha validat en una estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) situada en el municipi d'Aledo, en la Regió de Múrcia, per a regenerar aigües residuals i posteriorment reutilitzar-les per a ús agrícola, encara que la tecnologia és totalment extrapolable al sector industrial. Cal destacar la idoneïtat del terreny triat per a la seua validació atès que Múrcia, coneguda com l'horta d'Europa, és una de les regions amb major sequera d'Espanya i capdavantera en tractament i reutilització d'aigües residuals.
ATLANTIS Consulting ha dut a terme l'anàlisi per a la replicació i explotació dels resultats obtinguts durant el projecte, mentre que l'empresa noruega BIOWATER Technology ha elaborat un pla de negoci per a la posterior comercialització del MBR REMEB. El soci de la Universitat Antonio Nariño ha estudiat el potencial d'implementació de la tecnologia a Colòmbia i altres països de Sud-amèrica.
IPROMA, laboratori acreditat d'estudis mediambientals de Castelló, ha analitzat l'aigua tractada amb el sistema MBR REMEB i amb el sistema de membranes existent en l'EDAR d'Aledo. Els diferents resultats han determinat que la qualitat de l'efluent compleix els requisits de la normativa espanyola actual referent a la reutilització d'aigües residuals tractades (RD 1620/ 2007). Per la seua banda, el Consell de Cambres de la Comunitat Valenciana ha coordinat les tasques de comunicació i difusió del projecte impulsant la seua visibilitat a través de les seues diferents xarxes locals i internacionals.
Al llarg d'aquests tres anys, el projecte s'ha presentat en múltiples esdeveniments de diversos països on ha generat gran interès: Espanya, Brasil, Tailàndia, Bèlgica, República Txeca, Grècia i Colòmbia, entre altres. Els tècnics del projecte ja han expressat el compromís del consorci REMEB de seguir investigant en aquest camp, després de la finalització del projecte, per a aconseguir la plena optimització del sistema. Amb això pretenen assegurar la seua competitivitat davant de la resta de tecnologies existents, facilitant així la seua entrada en el mercat.
Presentació del projecte per l'investigador Enrique Sánchez Vilches https://youtu.be/bN6aT--eZJ0
Més informació sobre el projecte REMEB: www.remeb-h2020.com

Español:
REMEB es un proyecto financiado por el programa de investigación e innovación Horizonte 2020 de la Unión Europea, que cubre áreas relacionadas con la acción climática, el medio ambiente, la eficiencia de recursos y materias primas a través del fomento de la reutilización de aguas residuales, la valorización de residuos y el desarrollo de nuevos productos innovadores y sostenibles. Arrancó en 2015 con un presupuesto de 2.361.622 € y una financiación de 1.909.292 € y ha concluido el 31 de agosto de 2018, tras tres años de trabajo, con sus propósitos cumplidos.
El consorcio internacional del proyecto REMEB, liderado por FACSA y en el que han participado entidades españolas como el Instituto Universitario de Tecnología Cerámica (ITC-UJI), el laboratorio medioambiental IPROMA, la Entidad de Saneamiento y Depuración de Región de Murcia ESAMUR y el Consejo de Cámaras de Comercio de la Comunidad Valenciana, con el apoyo de la Cámara de Castellón, puede enorgullecerse de haber desarrollado un sistema avanzado de tratamiento de aguas residuales sostenible: un biorreactor de membranas (MBR) cerámicas recicladas basadas en residuos de varios procesos agroindustriales que regenerará aguas residuales para uso agrícola.
Otros miembros del consorcio, destacadas entidades y empresas en sus países, son la ingeniería francesa IMECA PROCESS, la consultora de Chipre ATLANTIS Consulting Cyprus, la ingeniería noruega BIOWATER Technology, el centro cerámico italiano CENTRO CERAMICO BOLOGNA, el centro de investigación cerámica de Turquía SAM y la Universidad Antonio Nariño (UAN) de Colombia.
Las membranas cerámicas actuales se fabrican a partir de óxidos cerámicos puros (como alúmina, zirconia o titania), que implican un elevado coste debido al propio coste de las materias primas y al complejo proceso de fabricación. Este hecho limita el uso de los MBR cerámicos a pesar de tratarse de uno de los sistemas más avanzados en el sector del tratamiento de aguas residuales. La incorporación de residuos en la composición de la membrana no solo reduce el volumen de desechos en vertederos, favoreciendo la economía circular, sino también el precio de esta tecnología.
La solución aportada por REMEB utiliza residuos como el hueso de aceituna, procedente de la producción de aceite de oliva, la chamota, residuo de la industria azulejera, y el polvo de mármol. En su primera fase las membranas se han fabricado a escala piloto en el laboratorio del ITC-UJI y, una vez detectada la composición óptima, se han fabricado por extrusión a escala real en la empresa azulejera de Castellón NATUCER, con la asistencia constante del Instituto de Tecnología Cerámica. IMECA PROCESS diseñó, fabricó e instaló el biorreactor en la localización prevista en estrecha colaboración con FACSA.
Los centros cerámicos de Italia y Turquía, CENTRO CERAMICO y SAM, reprodujeron las membranas cerámicas con residuos locales de ambos países confirmando así su capacidad de replicabilidad internacional.
Con el trabajo conjunto de FACSA y ESAMUR, el sistema se ha validado en una estación depuradora de aguas residuales (EDAR) ubicada en el municipio de Aledo, en la Región de Murcia, para regenerar aguas residuales y posteriormente reutilizarlas para uso agrícola, aunque la tecnología es totalmente extrapolable al sector industrial. Cabe destacar la idoneidad del terreno elegido para su validación puesto que Murcia, conocida como la huerta de Europa, es una de las regiones con mayor sequía de España y líder en tratamiento y reutilización de aguas residuales.
ATLANTIS Consulting ha llevado a cabo el análisis para la replicación y explotación de los resultados obtenidos durante el proyecto, mientras que la empresa noruega BIOWATER Technology ha elaborado un plan de negocio para la posterior comercialización del MBR REMEB. El socio de la Universidad Antonio Nariño ha estudiado el potencial de implementación de la tecnología en Colombia y otros países de Sudamérica.
IPROMA, laboratorio acreditado de estudios medioambientales de Castelló, ha analizado el agua tratada con el sistema MBR REMEB y con el sistema de membranas existente en la EDAR de Aledo. Los diferentes resultados han determinado que la calidad del efluente cumple con los requisitos de la normativa española actual referente a la reutilización de aguas residuales tratadas (RD 1620/ 2007). Por su parte, el Consejo de Cámaras de la Comunidad Valenciana ha coordinado las tareas de comunicación y difusión del proyecto impulsando su visibilidad a través de sus diferentes redes locales e internacionales.
A lo largo de estos tres años, el proyecto se ha presentado en múltiples eventos de diversos países donde ha generado gran interés: España, Brasil, Tailandia, Bélgica, República Checa, Grecia y Colombia, entre otros. Los técnicos del proyecto ya han expresado el compromiso del consorcio REMEB de seguir investigando en este campo, tras la finalización del proyecto, para conseguir la plena optimización del sistema. Con ello pretenden asegurar su competitividad frente al resto de tecnologías existentes, facilitando así su entrada en el mercado.
Presentación del proyecto por el investigador Enrique Sánchez Vilches https://youtu.be/bN6aT--eZJ0
Más información sobre el proyecto REMEB: www.remeb-h2020.com