Valencià:
La Universitat Jaume I ha debatut sobre la naturalesa dels pseudomitjans que difonen desinformació i les fórmules per a combatre aquest perillós fenomen per a la societat. Davant 250 estudiants dels graus de l'àmbit de la comunicació, diverses especialistes han oferit claus fonamentals per a fer front a aquest important problema social en la jornada «Pseudomitjans i desinformació: una amenaça per a la transparència i la democràcia», organitzada per la Càtedra de Transparència Pública de l'UJI i Presidència de la Generalitat Valenciana.


La professora titular de Periodisme de la Universitat de València Dolors Palau ha centrat la seua intervenció a definir què s'entén per pseudomitjà actualment. Segons aquesta experta, aquest tipus de plataformes usen la disfressa dels mitjans per a difondre informacions falses, infringir les convencions periodístiques i posar-se al servei d'ideologies polítiques radicals. La seua aparició és possible per les facilitats i el baix cost que l'entorn digital ofereix per a la creació de pàgines web. Els seus continguts es basen en la imitació, la falsedat i el qüestionament de la correcció política. En aquest sentit, potencien la polarització i, per això, són «una amenaça per a la convivència democràtica», en paraules de Palau.


Per part seua, Loreto Corredoira, professora titular de Dret de la Informació i codirectora de l'Observatori de la Desinformació de la Universitat Complutense, ha analitzat el vessant jurídic dels pseudomitjans. Després de situar aquest fenomen dins de l'emergència d'un nou ordre mundial de la desinformació, aquesta especialista ha afirmat que la falta de transparència en les seues estructures de propietat i rendició de comptes és una les principals problemàtiques d'aquesta mena de plataformes. Així mateix, Corredoira s'ha centrat en el cas del tancament de RT i Sputnik per part de la Unió Europea i les seues derivacions jurídiques com un cas paradigmàtic.

Español:
La Universitat Jaume I ha debatido sobre la naturaleza de los pseudomedios que difunden desinformación y las fórmulas para combatir este peligroso fenómeno para la sociedad. Ante 250 estudiantes de los grados del ámbito de la comunicación, varias especialistas han ofrecido claves fundamentales para hacer frente a este importante problema social en la jornada «Pseudomedios y desinformación: una amenaza para la transparencia y la democracia», organizada por la Cátedra de Transparencia Pública de la UJI y Presidencia de la Generalitat Valenciana.
La profesora titular de Periodismo de la Universitat de València Dolors Palau ha centrado su intervención en definir qué se entiende por pseudomedio actualmente. Según esta experta, este tipo de plataformas usan el disfraz de los medios para difundir informaciones falsas, infringir las convenciones periodísticas y ponerse al servicio de ideologías políticas radicales. Su aparición es posible por las facilidades y el bajo coste que el entorno digital ofrece para la creación de páginas web. Sus contenidos se basan en la imitación, la falsedad y el cuestionamiento de la corrección política. En este sentido, potencian la polarización y, por ello, son «una amenaza para la convivencia democrática», en palabras de Palau.
Por su parte, Loreto Corredoira, profesora titular de Derecho de la Información y codirectora del Observatorio de la Desinformación de la Universidad Complutense, ha analizado la vertiente jurídica de los pseudomedios. Tras ubicar este fenómeno dentro de la emergencia de un nuevo orden mundial de la desinformación, esta especialista ha afirmado que la falta de transparencia en sus estructuras de propiedad y rendición de cuentas es una las principales problemáticas de este tipo de plataformas. Asimismo, Corredoira se ha centrado en el caso del cierre de RT y Sputnik por parte de la Unión Europea y sus derivaciones jurídicas como un caso paradigmático.