Valencià:
Quatre projectes de l'àmbit de l'Agricultura i la Química de la Universitat Jaume I de Castelló han obtingut més de sis-cents mil euros en l'última convocatòria del Pla Estatal d'Investigació Científica, Tècnica i d'Innovació 2021-2023 per a estudiar diferents tècniques per a fer front als àcars, desenvolupar compostos naturals per a mitigar el mal del bacteri Xanthomonas o identificar els mecanismes de resistència de plantes com la tomaca, així com millorar la qualitat de les aigües residuals per a ús agrícola per a evitar contaminants emergents.
El projecte «Identificant patrons comuns de priming durant la inducció de la resistència induïda per micorrizes per a expandir el maneig integrat de plagues» dirigit per Víctor Flors Herrero i Paloma Sánchez Bel del Grup Bioquímica i Immunitat Vegetal (PIB) i dotat amb 217.800 euros de pressupost, estudia la compatibilitat entre la Resistència Induïda per Micorrizes (MIR) amb el Maneig Integrat de Plagues (IMP) per a fer front a l'atac dels àcars en plantes com la tomaca o els cítrics.
Per a això duran a terme estudis metabolómicos, proteómicos i transcriptómicos de plantes micorrizades en diferents temps després de la infestació per àcars. També s'estudiarà l'impacte de MIR en l'agroecosistema amb plantes de la mateixa espècie i altres diferents, així com la rellevància de la comunicació via aèria i via sòl entre les plantes emissores i receptores i si l'intercanvi de senyals, àrees o pel sòl, provoca respostes de defensa en plantes veïnes.
L'estudi «Avaluació d'estratègies de control de base biològica enfront de Xanthomonas i caracterització de la planta en herbàcies i llenyoses (XANTHERWO)», dirigit per Begonya Vicedo Jover i Gemma Camañes Querol del Grup de Bioquímica i Biotecnologia (BBuji) i subvencionat amb 151.250 euros, cerca desenvolupar compostos naturals de fàcil aplicació que siguen una solució eficaç per a mitigar el mal causat per bacteris del gènere Xanthomonas, responsables d'una varietat de fitopatologies, com les que afecten tomaques, pimentons o fruiters com la bresquillera i ametler.
L'equip investigador analitza l'eficàcia d'eines que són efectives per a altres patògens i prova els mètodes de control indicats en llavors, ja que és una de les principals formes de disseminació de la malaltia. Actualment no existeixen solucions en el mercat que controlen eficaçment aquest patogen pel que els seus resultats podrien tenir un gran impacte científic, econòmic i ambiental.
El projecte «Avançant cap a la reutilització de l'aigua residual per al reg agrícola. Problemàtica dels contaminants emergents» dirigit per Elena Pitarch Arquimbau i Félix Hernández Hernández, del Grup Química Analítica en Salut Pública i Medi Ambient (Q-AMS), i dotat amb 127.050 euros de pressupost, aborda el tema de la reutilització de les aigües residuals després de l'aplicació de tècniques analítiques avançades basades en cromatografia acoblada a espectrometria de masses per a detectar la presència de contaminants emergents (Ces).
Per a l'experimentació s'usa una parcel·la de cítrics a petita escala que es rega amb aigua residual abans i després del tractament avançat. L'avaluació de la presència de contaminants en diferents parts de la planta i en el sòl, així com el mesurament de paràmetres fisiològics de les plantes de cítrics, permet conèixer la magnitud de la transferència de contaminants entre els diferents compartiments i els riscos per a la salut humana derivats d'activitats no planificades de reutilització de l'aigua.
L'estudi «Estrès combinat multifactorial com a força conductora del declivi del creixement i de la supervivència de les plantes de tomaca (MULTIPlant)», dirigit per Sara Izquierdo Zandalinas i José Luis Rambla Nebot del Grup d'Ecofisiología i Biotecnologia, cerca determinar els mecanismes clau usats per les plantes de tomaca en resposta a la combinació multifactorial de diferents estressos abiòtics, amb especial èmfasi en les hormones vegetals i la seua relació amb els altres components com els metabòlits, per a millorar la seua tolerància a ells.
Els resultats obtinguts en aquest projecte podrien usar-se en un dels reptes més complicats dels programes de millora vegetal: el desenvolupament de varietats amb creixement i tolerància millorada a les condicions climàtiques del futur pròxim, perquè les situacions d'estrès abiòtic com a sequeres, calor, salinitat o alta intensitat lumínica, unides a condicions de sòl desfavorables degudes a l'activitat humana, infligeixen un descens en la productivitat dels cultius en tot el planeta.
PLA ESTATAL D'INVESTIGACIÓ
El personal investigador de la Universitat Jaume I de Castelló ha obtingut 4,17 milions d'euros de l'Agència Estatal d'Investigació, dues més que en la convocatòria anterior, per al desenvolupament de 38 nous projectes d'investigació del Pla Estatal d'Investigació Científica, Tècnica i d'Innovació 2021-2023, que centra els seus objectius en els sectors més estratègics per a la recuperació, com són la salut, la transició ecològica i la digitalització.
La taxa d'èxit (nombre de projectes aprovats del total presentats) se situa en el 70% (la mitjana nacional és d'un 50%) i amb un finançament mitjà per projecte d'uns 110.000 euros i 14 projectes més que en l'anterior edició. Amb la convocatòria de 2021, la Universitat Jaume I aconsegueix els 23,7 milions d'euros de finançament per a I+D+i des de la posada en marxa de l'Estratègia Espanyola de Ciència, Tecnologia i Innovació fa una dècada.

Español:
Cuatro proyectos del ámbito de la Agricultura y la Química de la Universitat Jaume I de Castelló han obtenido más de seiscientos mil euros en la última convocatoria del Plan Estatal de Investigación Científica, Técnica y de Innovación 2021-2023 para estudiar distintas técnicas para hacer frente a los ácaros, desarrollar compuestos naturales para mitigar el daño de la bacteria Xanthomonas o identificar los mecanismos de resistencia de plantas como el tomate, así como mejorar la calidad de las aguas residuales para uso agrícola para evitar contaminantes emergentes.
El proyecto «Identificando patrones comunes de priming durante la inducción de la resistencia inducida por micorrizas para expandir el manejo integrado de plagas» dirigido por Víctor Flors Herrero y Paloma Sánchez Bel del Grupo Bioquímica e Inmunidad Vegetal (PIB) y dotado con 217.800 euros de presupuesto, estudia la compatibilidad entre la Resistencia Inducida por Micorrizas (MIR) con el Manejo Integrado de Plagas (IMP) para hacer frente al ataque de los ácaros en plantas como el tomate o los cítricos.
Para ello llevarán a cabo estudios metabolómicos, proteómicos y transcriptómicos de plantas micorrizadas en diferentes tiempos tras la infestación por ácaros. También se estudiará el impacto de MIR en el agroecosistema con plantas de la misma especie y otras diferentes, así como la relevancia de la comunicación vía aérea y vía suelo entre las plantas emisoras y receptoras y si el intercambio de señales, áreas o por el suelo, provoca respuestas de defensa en plantas vecinas.
El estudio «Evaluación de estrategias de control de base biológica frente a Xanthomonas y caracterización de la planta en herbáceas y leñosas (XANTHERWO)», dirigido por Begonya Vicedo Jover y Gemma Camañes Querol del Grupo de Bioquímica y Biotecnología (BBuji) y subvencionado con 151.250 euros, busca desarrollar compuestos naturales de fácil aplicación que sean una solución eficaz para mitigar el daño causado por bacterias del género Xanthomonas , responsables de una variedad de fitopatologías, como las que afectan a tomates, pimientos o frutales como el melocotonero y almendro.
El equipo investigador analiza la eficacia de herramientas que son efectivas para otros patógenos y prueba los métodos de control indicados en semillas, ya que es una de las principales formas de diseminación de la enfermedad. Actualmente no existen soluciones en el mercado que controlen eficazmente este patógeno por lo que sus resultados podrían tener un gran impacto científico, económico y ambiental.
El proyecto «Avanzando hacia la reutilización del agua residual para el riego agrícola. Problemática de los contaminantes emergentes» dirigido por Elena Pitarch Arquimbau y Félix Hernández Hernández, del Grupo Química Analítica en Salut Pública y Medio Ambiente (Q-AMS), y dotado con 127.050 euros de presupuesto, aborda el tema de la reutilización de las aguas residuales tras la aplicación de técnicas analíticas avanzadas basadas en cromatografía acoplada a espectrometría de masas para detectar la presencia de contaminantes emergentes (Ces).
Para la experimentación se usa una parcela de cítricos a pequeña escala que se riega con agua residual antes y después del tratamiento avanzado. La evaluación de la presencia de contaminantes en diferentes partes de la planta y en el suelo, así como la medición de parámetros fisiológicos de las plantas de cítricos, permite conocer la magnitud de la transferencia de contaminantes entre los diferentes compartimentos y los riesgos para la salud humana derivados de actividades no planificadas de reutilización del agua.
El estudio «Estrés combinado multifactorial como fuerza conductora del declive del crecimiento y de la supervivencia de las plantas de tomate (MULTIPlant)», dirigido por Sara Izquierdo Zandalinas y José Luis Rambla Nebot del Grupo de Ecofisiología y Biotecnología, busca determinar los mecanismos clave usados por las plantas de tomate en respuesta a la combinación multifactorial de distintos estreses abióticos, con especial énfasis en las hormonas vegetales y su relación con los otros componentes como los metabolitos, para mejorar su tolerancia a ellos.
Los resultados obtenidos en este proyecto podrían usarse en uno de los retos más complicados de los programas de mejora vegetal: el desarrollo de variedades con crecimiento y tolerancia mejorada a las condiciones climáticas del futuro próximo, porque las situaciones de estrés abiótico como sequías, calor, salinidad o alta intensidad lumínica, unidas a condiciones de suelo desfavorables debidas a la actividad humana, infligen un descenso en la productividad de los cultivos en todo el planeta.
PLAN ESTATAL DE INVESTIGACIÓN
El personal investigador de la Universitat Jaume I de Castelló ha obtenido 4,17 millones de euros de la Agencia Estatal de Investigación, dos más que en la convocatoria anterior, para el desarrollo de 38 nuevos proyectos de investigación del Plan Estatal de Investigación Científica, Técnica y de Innovación 2021-2023, que centra sus objetivos en los sectores más estratégicos para la recuperación, como son la salud, la transición ecológica y la digitalización.
La tasa de éxito (número de proyectos aprobados del total presentados) se sitúa en el 70% (la media nacional es de un 50%) y con una financiación media por proyecto de unos 110.000 euros y 14 proyectos más que en la anterior edición. Con la convocatoria de 2021, la Universitat Jaume I consigue los 23,7 millones de euros de financiación para I+D+i desde la puesta en marcha de la Estrategia Española de Ciencia, Tecnología e Innovación hace una década.