Valencià:
La quarta sessió del seminari web «Diàlegs sobre comunicació i educació en el segle XXI. Impulsar l’educomunicació des de les universitats», que ha tingut lloc el dimecres 18 de maig de 2022, ha comptat, en aquesta ocasió, amb la participació de Mercè Gisbert Cervera, catedràtica de Tecnologia Educativa de la Universitat Rovira Virgili, i de Joan Ferrés Prats, professor titular de Comunicació Audiovisual i Publicitat de la Universitat Pompeu Fabra, sessió que ha sigut moderada pel professor Francesc Esteve Mon, professor contractat doctor de Tecnologies de la Informació i de la Comunicació i comissionat per a la coordinació del gabinet de Rectorat i l'impuls digital.
En aquesta ocasió, els ponents convidats han coincidit a destacar que l'educació mediàtica és un assumpte transcendental que ha d'abordar-se amb urgència, especialment en les universitats. Els dos experts han subratllat l'enorme influència dels mitjans de comunicació sobre el nostre imaginari col·lectiu, i que queda molta feina per fer en aquest terreny.
La professora Mercè Gisbert, que a més és coordinadora del Màster i del Programa de Doctorat Interuniversitari en Tecnologia Educativa: e-learning i Gestió del Coneixement, va posar l'accent en la idea que és necessari prendre consciència que els mitjans governen les nostres vides, fins al punt que les mediacions s'han naturalitzat completament. Per a Gisbert, «és necessari avançar en el coneixement de la “gramàtica de la comunicació”, perquè no sabem llegir els discursos audiovisuals ni tampoc expressar-nos amb aquests llenguatges». Per a avançar en aquest terreny és essencial treballar amb els més xicotets per al desenvolupament de les competències digitals, que inclouen les referides a l'educació mediàtica, sent conscients que les tecnologies no són en si mateixes ni dolentes ni bones, dependrà de l'ús que se'n faça. En definitiva, per a Gisbert, la correcta utilització de les tecnologies educatives ha de servir per a potenciar les capacitats i competències comunicatives dels joves, per la qual cosa, en aquest sentit, l'educació mediàtica s'ha d'emmarcar entre les competències transferibles, que confereixen un valor afegit a la formació. D'ací, el seu enorme valor en la formació universitària, però també per a la formació dels futurs docents.
Per part seua, el professor Joan Ferrés va començar la seua intervenció destacant que, després de més de 40 anys de debat sobre la importància de l'educació mediàtica, té la sensació d'estar vivint «el dia de la marmota» (en al·lusió al conegut film protagonitzat per Bill Murray, Atrapado en el tiempo). Diferents investigacions liderades pel professor Ferrés en els últims anys han posat de manifest l'escassa presència de continguts sobre educació mediàtica en els graus d'educació en les universitats espanyoles; el fet que, en general, la competència comunicativa es redueix a la competència lingüística –això és, a la comprensió i expressió de les llengües orals i escrites, oblidant l'audiovisual–; l'obsoleta concepció de la comunicació com un procés unidirecccional; o la limitació de la competència mediàtica a la competència informacional.
En aquest sentit, l'expert de la Universitat Pompeu Fabra va destacar la necessitat de no oblidar l'univers de l'entreteniment, quan es parla de competència mediàtica, perquè tots els relats actuals se serveixen de l'storytelling, tant el periodisme com la comunicació institucional, política, publicitària, empresarial, etc., a més de l'audiovisual. En aquest sentit, Ferrés va subratllar la necessitat d'anar més enllà de la dimensió instrumental de l'educació mediàtica, reclamant la necessitat de situar les persones en el centre d'aquesta formació, perquè el consum dels missatges comunicatius també al·ludeix a l'univers de les emocions i a l'inconscient, a més del cognitiu.
La quarta sessió del seminari web organitzat per la Càtedra RTVE de Cultura Audiovisual i Alfabetització Mediàtica de la Universitat Jaume I ha servit per a entendre la complexitat de l'educació mediàtica, un camp en el qual queda molta feina per desenvolupar.
La cinquena i última sessió d'aquest seminari web, l'assistència al qual és gratuïta, tindrà lloc dimarts que ve 24 de maig a les 16 h, en la qual està prevista la participació d'Ignacio Aguaded Gómez de la Universitat de Huelva i de Julio Montero Díaz de la Universitat Internacional de La Rioja (UNIR). Les sessions es graven i estan disponibles en la web http://catedrartve.uji.es. Aquesta activitat, promoguda per la Càtedra RTVE, compta amb el suport del CEFIRE Artisticoexpressiu de la Comunitat Valenciana, del Consell de l'Audiovisual de la Comunitat Valenciana i de l'Associació per al Desenvolupament de la Comunicació, adComunica.

Español:
La cuarta sesión del webinar «Diálogos sobre comunicación y educación en el siglo XXI. Impulsar la educomunicación desde las universidades», que ha tenido lugar el miércoles 18 de mayo de 2022, ha contado, en esta ocasión, con la participación de Mercè Gisbert Cervera, catedrática de Tecnología Educativa de la Universitat Rovira Virgili, y de Joan Ferrés Prats, profesor titular de Comunicación Audiovisual y Publicidad de la Universitat Pompeu Fabra, sesión que ha sido moderada por el profesor Francesc Esteve Mon, profesor contratado doctor de Tecnologías de la Información y de la Comunicación y comisionado para la coordinación del gabinete de Rectorado y el impulso digital. 
En esta ocasión, los ponentes invitados han coincidido en destacar que la educación mediática es un asunto trascendental que debe abordarse con urgencia, en especial en las universidades. Ambos expertos han subrayado la enorme influencia de los medios de comunicación sobre nuestro imaginario colectivo, y que queda mucho trabajo por hacer en este terreno.
La profesora Mercè Gisbert, que además es coordinadora del Máster y del Programa de Doctorado Interuniversitario en Tecnología Educativa: e-Learning y Gestión del Conocimiento, puso el acento en la idea de que es necesario tomar conciencia de que los medios gobiernan nuestras vidas, hasta el punto de las mediaciones se han naturalizado completamente. Para Gisbert «es necesario avanzar en el conocimiento de la “gramática de la comunicación”, porque no sabemos leer los discursos audiovisuales ni tampoco expresarnos con estos lenguajes». Para avanzar en este terreno es esencial trabajar con los más pequeños para el desarrollo de las competencias digitales, que incluyen las referidas a la educación mediática, siendo conscientes de que las tecnologías no son en sí mismas ni malas ni buenas, dependerá del uso que se haga de ellas. En definitiva, para Gisbert, la correcta utilización de las tecnologías educativas ha de servir para potenciar las capacidades y competencias comunicativas de los jóvenes, por lo que, en este sentido, la educación mediática se debe enmarcar entre las competencias transferibles, que confieren un valor añadido a la formación. De ahí, su enorme valor en la formación universitaria, pero también para la formación de los futuros docentes.
Por su parte, el profesor Joan Ferrés comenzó su intervención destacando que, tras más de 40 años de debate sobre la importancia de la educación mediática, tiene la sensación de estar viviendo «el día de la marmota» (en alusión al conocido film protagonizado por Bill Murray, Atrapado en el tiempo). Diferentes investigaciones lideradas por el profesor Ferrés en los últimos años han puesto de manifiesto la escasa presencia de contenidos sobre educación mediática en los grados de educación en las universidades españolas; el hecho de que, en general, la competencia comunicativa se reduce a la competencia lingüística –esto es, a la comprensión y expresión de las lenguas orales y escritas, olvidando lo audiovisual–; la obsoleta concepción de la comunicación como un proceso unidirecccional; o la limitación de la competencia mediática a la competencia informacional.
En este sentido, el experto de la Universitat Pompeu Fabra destacó la necesidad de no olvidar el universo del entretenimiento, cuando se habla de competencia mediática, porque todos los relatos actuales se sirven del storytelling, tanto el periodismo como la comunicación institucional, política, publicitaria, empresarial, etc., además del audiovisual. En este sentido, Ferrés subrayó la necesidad de ir más allá de la dimensión instrumental de la educación mediática, reclamando la necesidad de situar a las personas en el centro de esta formación, porque el consumo de los mensajes comunicativos también alude al universo de las emociones y al inconsciente, además de lo cognitivo.
La cuarta sesión del webinar organizado por la Cátedra RTVE de Cultura Audiovisual y Alfabetización Mediática de la Universitat Jaume I ha servido para entender la complejidad de la educación mediática, un campo en el que queda mucho trabajo por desarrollar.
La quinta y última sesión de este webinar, cuya asistencia es gratuita, tendrá lugar el próximo martes 24 de mayo a las 16 h, en la que está prevista la participación de Ignacio Aguaded Gómez de la Universidad de Huelva y de Julio Montero Díaz de la Universidad Internacional de La Rioja (UNIR). Las sesiones se graban y están disponibles en la web http://catedrartve.uji.es. Esta actividad, promovida por la Cátedra RTVE, cuenta con el apoyo del CEFIRE Artístico-Expresivo de la Comunitat Valenciana, del Consejo del Audiovisual de la Comunidad Valenciana y de la Asociación para el Desarrollo de la Comunicación, adComunica.