Valencià:
La Universitat Jaume I de Castelló ha aconseguit més d’un milió i mig d’euros en la convocatòria de la Generalitat Valenciana d’infraestructures i equipament d’R+D+i per al període 2020-2021, cofinançada per la UE a través del programa operatiu del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) Comunitat Valenciana 2014-2020. Els projectes beneficiaris, dirigits pels catedràtics Félix Hernández i Juan Bisquert, estan relacionats amb la química analítica i salut pública i els recobriments funcionals per a aplicacions tecnològiques.
En opinió del vicerector d’Investigació i Transferència, Jesús Lancis, «la dotació econòmica servirà per a reforçar l’equipament científic i les infraestructures d’investigació de la universitat pública de Castelló, i enfortir la recerca bàsica i els serveis tecnològics de dos dels seus instituts (Plaguicides i Aigües i Materials Avançats) amb el propòsit d’oferir un millor servei a la societat». L’ajuda concedida per la GVA finança el 90% de la inversió, i l’UJI aporta el 10% restant amb fons propis.
El projecte «Recobriments funcionals per a aplicacions tecnològiques» (IDIFEDER/2020/013), liderat pel catedràtic Juan Bisquert Mascarell, ha obtingut un finançament de 898.529 euros i a més del personal investigador de l’Institut de Materials Avançats (INAM) hi participaran l’Institut de Tecnologia Ceràmica Agustín Escardino (ITC) i altres departaments de l’UJI. Permetrà accedir a nombroses aplicacions tecnològiques, apropar els resultats de laboratori a sistemes de comercialització i, per tant, fer-los transferibles a la indústria.
La proposta estableix diverses tècniques de preparació i caracterització de recobriments funcionals que permeten el dipòsit d'un ampli rang de materials, en un variat tipus de substrats. Aquesta combinació de tècniques permetrà el desenvolupament de sistemes multicapa amb estructura 3D per a la fabricació de dispositius optoelectrònics, biològics, materials moleculars o catalítics, etc., aplicables a substrats de gran àrea i flexibles.
Es demostraran cinc aplicacions principals amb ciència fonamental, aplicada i d'alt potencial per a la transferència tecnològica: materials tipus perovskites sense plom per a cèl·lules solars i aplicacions optoelectròniques (LED); elèctrodes avançats per a aplicacions en generació d'energia sostenible; ceràmica electrònica basada en recobriments funcionals resistents a temperatures per a aplicació en la indústria ceràmica per a filtres, recuperació d'aigua, aplicacions tèrmiques, etc.; materials intel·ligents (orgànics/inorgànics) amb funcionalitat molecular i nanoestructurada per a recobriments antimicrobians i fungicides amb aplicacions en cura de ferides i finalment, materials biocompatibles amb estructura 3D per a suport de cèl·lules.
El director de l'INAM, Juan Bisquert, ha destacat que «aquest projecte permet avançar en la consolidació de l'institut com un centre de recerca de referència global i amb gran impacte internacional en l'àmbit dels materials avançats». En la seua opinió, servirà per a incidir «en la transferència de coneixement i el retorn de la inversió a la societat, mitjançant la producció de capes actives i funcionalitats de materials innovadors adequats per a la indústria valenciana, amb l'estreta col·laboració de l'Institut de Tecnologia Ceràmica».
La inversió afavorirà la realització diverses tècniques de funcionalització i caracterització de superfícies en les quals es demostraran aplicacions en les àrees d’energia i biomaterials. També es disposarà d'equipament avançat per a caracteritzar les estructures i superfícies funcionalitzades que es desenvolupen, els recobriments i dispositius seran caracteritzats in situ mitjançant microscòpia òptica d'alta resolució. En el mateix laboratori es podran caracteritzar els materials, superfícies i dispositius atenent a les seues propietats òptiques i elèctriques. «La integració en un únic laboratori de tota la cadena de producció de tintes, deposició i caracterització -explica Juan Bisquert- accelerarà el desenvolupament de nous materials funcionals i reforçarà la posició líder de l'UJI en aquest camp científic».
El projecte «Química analítica i salut pública. Aportacions de l’espectrometria de masses d’alta resolució» (IDIFEDER/2020/011), dotat amb 579.834,22 euros, està liderat pel catedràtic Félix Hernández Hernández i es portarà a terme a l’Institut Universitari de Plaguicides i Aigües. L’objectiu és dotar l’Institut d’un sistema de cromatografia de gasos acoblat a espectrometria de masses d’alta resolució i en tàndem (GC-EI-HRMS(/MS)) que millorarà les capacitats analítiques gràcies a l’alta resolució i a l’exactitud de mesura de masses i afavorirà nous estudis multidisciplinars i analítics complexos.
Dues són les línies d’investigació que presenta el projecte i en què el IUPA aplica l’espectrometria de masses d’alta resolució (HRMS). La primera és l’estudi de drogues d’abús, nous substàncies psicoactives (NPS) i fàrmacs, que implica la identificació de les NPS en els productes consumits, l’estimació del consum de drogues mitjançant l’anàlisi de les aigües residuals, aspectes ambientals relacionats amb la presència d’aquests compostos en les aigües superficials o estudis de metabolisme. La segona línia de treball aborda les aplicacions metabolòmiques en àmbits com l’alimentació, la salut o el medi ambient.
En opinió del director del IUPA, Félix Hernández, l’impacte social d’aquestes línies d’investigació és evident perquè «hi ha preocupació social pel consum de drogues, les noves substàncies o la contaminació de fàrmacs en l’aigua i els resultats obtinguts serviran per a establir programes de prevenció, la seua regulació o la proposta de sistemes d’eliminació a les plantes de tractament d’aigües residuals». Pel que fa a les aplicacions metabòliques, «els beneficis -explica Hernández- servirien per a la detecció precoç de malalties, la identificació de biomarcadors de gran utilitat en estudis de nutrició, per a l’autenticació d’aliments premium, protegits amb una denominació d’origen, com l’oli d’oliva, o la generació i transferència de mètodes analítics».
Els estudis que es realitzaran gràcies al nou equipament relacionats principalment amb la qualitat de vida tindran un impacte en els entorns agroalimentari (amb la millora de l’eficàcia d’aquest sistema productiu a través de l’aplicació i l’ús de la tecnologia), cosmètic i de productes per a la llar (alimentació i cosmètica saludables i de qualitat orientats a les necessitats dels consumidors). També abasten la promoció de la salut i la prevenció i diagnòstic precoç de les malalties; i la valoració i diagnòstic de la salut.
El nou equip també donaria servei a altres línies de treball desenvolupades per grups d’investigació de l’UJI com els d’Ecofisiologia i Biotecnologia; Metabolic Integration and Cell Signaling o Organic and Medicinal Chemistry, i seria d’interès per a la recerca que es realitza en la Unitat Associada d'R+D+i d’Ecotoxicologia Marina de l’UJI a través de l’Institut d’Aqüicultura de Torre de la Sal del Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC). La proposta presentada, a més de valorar la contribució fonamental d’aquesta àrea de coneixement en un camp multidisciplinari com el de la salut pública, pretén així mateix incentivar la participació d’investigadores en l’Àrea de Química Analítica mitjançant el foment de les vocacions científiques entre l’alumnat femení del Grau en Química i la direcció de treballs per part de les investigadores júnior que hi ha a l’institut.

Español:
La Universitat Jaume I de Castelló ha conseguido más de un millón y medio de euros en la convocatoria de la Generalitat Valenciana de infraestructuras y equipamiento de I+D+i para el periodo 2020-2021, cofinanciada por la UE a través del programa operativo del Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER) Comunidad Valenciana 2014-2020. Los proyectos beneficiarios, dirigidos por los catedráticos Félix Hernández y Juan Bisquert, están relacionados con la química analítica y salud pública y los recubrimientos funcionales para aplicaciones tecnológicas.
En opinión del vicerrector de Investigación y Transferencia, Jesús Lancis, «la dotación económica servirá para reforzar el equipamiento científico y las infraestructuras de investigación de la universidad pública de Castellón, y fortalecer la investigación básica y los servicios tecnológicos de dos de sus institutos (Plaguicidas y Aguas y Materiales Avanzados) con el propósito de ofrecer un mejor servicio a la sociedad». La ayuda concedida por la GVA financia el 90% de la inversión, y la UJI aporta el 10% restante con fondos propios.
El proyecto «Recubrimientos funcionales para aplicaciones tecnológicas» (IDIFEDER/2020/013), liderado por el catedrático Juan Bisquert Mascarell, ha obtenido una financiación de 898.529 euros y además del personal investigador del Instituto de Materiales Avanzados (INAM) participarán el Instituto de Tecnología Cerámica Agustín Escardino (ITC) y otros departamentos de la UJI. Permitirá acceder a numerosas aplicaciones tecnológicas, acercar los resultados de laboratorio a sistemas de comercialización y, por tanto, hacerlos transferibles a la industria.
La propuesta establece varias técnicas de preparación y caracterización de recubrimientos funcionales que permiten el depósito de un amplio rango de materiales, en un variado tipo de sustratos. Esta combinación de técnicas permitirá el desarrollo de sistemas multicapa con estructura 3D para la fabricación de dispositivos optoelectrónicos, biológicos, materiales moleculares o catalíticos, etc., aplicables a sustratos de gran área y flexibles.
Se demostrarán cinco aplicaciones principales con ciencia fundamental, aplicada y de alto potencial para la transferencia tecnológica: materiales tipo perovskitas sin plomo para células solares y aplicaciones optoelectrónicas (LED); electrodos avanzados para aplicaciones en generación de energía sostenible; cerámica electrónica basada en recubrimientos funcionales resistentes a temperaturas para aplicación en la industria cerámica para filtros, recuperación de agua, aplicaciones térmicas, etc.; materiales inteligentes (orgánicos/inorgánicos) con funcionalidad molecular y nanoestructurada para recubrimientos antimicrobianos y fungicidas con aplicaciones en cura de heridas y finalmente, materiales biocompatibles con estructura 3D para apoyo de células.
El director del INAM, Juan Bisquert, ha destacado que «este proyecto permite avanzar en la consolidación del instituto como un centro de investigación de referencia global y con gran impacto internacional en el ámbito de los materiales avanzados». En su opinión, servirá para incidir «en la transferencia de conocimiento y el retorno de la inversión a la sociedad, mediante la producción de capas activas y funcionalidades de materiales innovadores adecuados para la industria valenciana, con la estrecha colaboración del Instituto de Tecnología Cerámica».
La inversión favorecerá la realización de diversas técnicas de funcionalización y caracterización de superficies en las cuales se demostrarán aplicaciones en las áreas de energía y biomateriales. También se dispondrá de equipamiento avanzado para caracterizar las estructuras y superficies funcionalizadas que se desarrollan, los recubrimientos y dispositivos serán caracterizados in situ mediante microscopia óptica de alta resolución. En el mismo laboratorio se podrán caracterizar los materiales, superficies y dispositivos atendiendo a sus propiedades ópticas y eléctricas. «La integración en un único laboratorio de toda la cadena de producción de tintas, deposición y caracterización -explica Juan Bisquert- acelerará el desarrollo de nuevos materiales funcionales y reforzará la posición líder de la UJI en este campo científico».
El proyecto «Química analítica y salud pública. Aportaciones de la espectrometría de masas de alta resolución» (IDIFEDER/2020/011), dotado con 579.834,22 euros, está liderado por el catedrático Félix Hernández Hernández y se llevará a cabo en el Instituto Universitario de Plaguicidas y Aguas. El objetivo es dotar al instituto de un sistema de cromatografía de gases acoplado a espectrometría de masas de alta resolución y en tándem (GC-EI-HRMS(/MS)) que mejorará las capacidades analíticas gracias a la alta resolución y a la exactitud de medida de masas y favorecerá nuevos estudios multidisciplinares y analíticos complejos.
Dos son las líneas de investigación que presenta el proyecto y en las que el IUPA aplica la espectrometría de masas de alta resolución (HRMS). La primera es el estudio de drogas de abuso, nuevas sustancias psicoactivas (NPS) y fármacos, que implica la identificación de las NPS en los productos consumidos, la estimación del consumo de drogas mediante el análisis de las aguas residuales, aspectos ambientales relacionados con la presencia de estos compuestos en las aguas superficiales o estudios de metabolismo. La segunda línea de trabajo aborda las aplicaciones metabolómicas en ámbitos como la alimentación, la salud o el medio ambiente.
En opinión del director del IUPA, Félix Hernández, el impacto social de estas líneas de investigación es evidente porque «hay preocupación social por el consumo de drogas, las nuevas sustancias o la contaminación de fármacos en el agua y los resultados obtenidos servirán para establecer programas de prevención, su regulación o la propuesta de sistemas de eliminación en las plantas de tratamiento de aguas residuales». En cuanto a las aplicaciones metabólicas, «los beneficios -explica Hernández- servirían para la detección temprana de enfermedades, la identificación de biomarcadores de gran utilidad en estudios de nutrición, para la autenticación de alimentos premium, protegidos con una denominación de origen, como el aceite de oliva, o la generación y transferencia de métodos analíticos».
Los estudios que se realizarán gracias al nuevo equipamiento relacionados principalmente con la calidad de vida tendrán un impacto en los entornos agroalimentario (con la mejora de la eficacia de este sistema productivo a través de la aplicación y el uso de la tecnología), cosmético y de productos para el hogar (alimentación y cosmética saludables y de calidad orientados a las necesidades de los consumidores). También alcanzan la promoción de la salud y la prevención y diagnóstico precoz de las enfermedades; y la valoración y diagnóstico de la salud.
Los nuevos equipos también daran servicio a otras líneas de trabajo desarrolladas por grupos de investigación de la UJI como los de Ecofisiología y Biotecnología; Metabolic Integration and Cell Signaling o Organic and Medicinal Chemistry, y serán de interés para la investigación que se realiza en la Unidad Asociada de I+D+i de Ecotoxicología Marina de la UJI a través del Instituto de Acuicultura de Torre de la Sal del Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC). La propuesta presentada, además de valorar la contribución fundamental de esta área de conocimiento en un campo multidisciplinario como el de la salud pública, pretende así mismo incentivar la participación de investigadoras en el Área de Química Analítica mediante el fomento de las vocaciones científicas entre el alumnado femenino del Grado en Química y la dirección de trabajos por parte de las investigadoras «junior» que hay en el instituto.