Valencià:
L'escenari actual de canvi climàtic, l'escassetat d'aigua i les altes temperatures són dues de les condicions ambientals adverses que, amb més probabilitat, augmentaran la seua incidència en els pròxims anys. A part dels efectes nocius directes sobre el desenvolupament i la productivitat dels cultius, aquestes condicions també afecten l'entorn biòtic augmentant el mal infligit per plagues.
En aquest context, un equip d'investigació de la Universitat Jaume I liderat pel professor Vicent Arbona i Miguel González Guzmán, investigador Ramón y Cajal, tots dos de l'Àrea de Bioquímica i Biologia Molecular, ha aconseguit, dins del Pla Estatal d'Investigació Científica i Tècnica i d'Innovació 2017-2020, un projecte per a investigar els mecanismes de resposta davant de la incidència simultània de l’estrès hídric, les altes temperatures i la infestació per àcars en la tomaca cultivada. A més, s'identificaran els trets derivats de la tomaca silvestre que poden aportar una major tolerància a aquests estressos.
En el projecte, que compta amb un finançament de 187.550 euros, s'empraran poblacions de línies d’introgressió de la tomaca silvestre en el genoma de tomaca cultivada que es caracteritzaran per a identificar les línies més tolerants i la seua connexió amb canvis moleculars, hormonals i metabòlics específics.
Aquests canvis s'analitzaran més a fons mitjançant una anàlisi de xarxes de coexpressió, les quals permetran identificar hubs genètics potencialment involucrats en la reprogramació transcripcional i metabòlica, modulant, connectant o interactuant amb diferents vies de senyalització hormonal.
 
Imatges:
Vicent Arbona, l’estudiant Juan M. Acién i Miguel González.
Edoardo Marchetti, estudiant italià de la Università degli Studi de Parma, i Laura Ruiz, estudiant d'agroecologia de l'IES Gilabert de Centelles de Nules.

Español:
El escenario actual de cambio climático, la escasez de agua y las altas temperaturas son dos de las condiciones ambientales adversas que, con más probabilidad, van a aumentar su incidencia en los próximos años. Aparte de sus efectos nocivos directos sobre el desarrollo y la productividad de los cultivos, estas condiciones también afectan al entorno biótico, aumentando el daño infligido por plagas.
En este contexto, un equipo de investigación de la Universitat Jaume I liderado por el profesor Vicent Arbona y Miguel González Guzmán, investigador Ramón y Cajal, ambos del Área de Bioquímica y Biología Molecular, ha conseguido, dentro del Plan Estatal de Investigación Científica y Técnica y de Innovación 2017-2020, un proyecto para investigar los mecanismos de respuesta frente a la incidencia simultánea del estrés hídrico, las altas temperaturas y la infestación por ácaros en el tomate cultivado. Además, se identificarán los rasgos derivados del tomate silvestre que pueden aportar una mayor tolerancia a estos estreses.
En el proyecto, que cuenta con una financiación de 187.550 euros, se emplearán poblaciones de líneas de introgresión del tomate silvestre en el genoma de tomate cultivado que se caracterizarán para identificar las líneas más tolerantes y su conexión con cambios moleculares, hormonales y metabólicos específicos.
Estos cambios se analizarán más a fondo mediante un análisis de redes de coexpresión, las cuales permitirán identificar hubs genéticos potencialmente involucrados en la reprogramación transcripcional y metabólica, modulando, conectando o interactuando con diferentes vías de señalización hormonal.
Imágenes:
Vicent Arbona, el estudiante Juan M. Acién y Miguel González.
Edoardo Marchetti, estudiante italiano de la Università degli Studi de Parma, y Laura Ruiz, estudiante de agroecologia del IES Gilabert de Centelles de Nules.