Valencià:
La Càtedra FACSA d'Innovació en el Cicle Integral de l'Aigua de la Universitat Jaume I ha celebrat la seua primera jornada en línia sota el títol «Estudi de les aigües residuals amb finalitats epidemiològics», en la qual s'ha posat en valor, davant més de 300 assistents, l'aigua residual com una font de recursos i informació. 

L'arribada de la pandèmia de la covid-19, causada pel virus SARS-CoV-2 ha posat de manifest la necessitat de buscar mètodes de detecció precoç i alerta, que permeten millorar les estratègies per a combatre l'epidèmia. En aquest sentit, durant la jornada s'ha destacat l'ús de les aigües residuals per a anticipar-se a possibles brots, així com el monitoratge durant els episodis de brots actius mitjançant la detecció de la presència de material genètic de SARS-CoV-2 en les xarxes de sanejament i estacions depuradores d'aigües residuals (EDAR) de diferents localitzacions. D'aquesta manera, es presenta l'aigua residual com una via per a millorar la prevenció i salut pública de la població.

A la jornada han assistit investigadors d'entitats internacionals com Xavier Fonoll, de l'agència de l'aigua de Detroit «Great Lakes Water Authority», (GLWA,  els EUA), qui ha comentat que «en l'actualitat estem immersos en diferents projectes sobre biologia molecular en EDAR amb els quals esperem que aquesta disciplina s'instaure en el control sanitari de les EDAR a llarg termini». A més ha mostrat els principals resultats obtinguts a la ciutat de Detroit en col·laboració amb la prestigiosa Michigan State University (MSU).

El segon ponent, Pablo Rasero, de l'Empresa Metropolitana de Proveïment i Sanejament d'Aigües de Sevilla S.A. (EMASESA), ha oferit el punt de vista del sector públic a nivell nacional, mostrant el sistema de detecció precoç que s'ha instaurat a Sevilla i voltants. Per a EMASESA el control del material genètic en les aigües és un sistema car, però sens dubte més econòmic que un garbellat massiu. Rasero també ha destacat la importància que «les dades es transmeten ràpidament des del laboratori fins a les administracions sanitàries».

Com a investigadors experts en la matèria, s'ha comptat amb Gloria Sánchez, investigadora del CSIC dins de l'Institut d'Agroquímica i Tecnologia d'Aliments (IATA-CSIC). Sánchez ha destacat que «aquest tipus de anàlisi del material genètic de SARS-CoV-2 en aigües residuals és capaç d'anticipar i donar tendències sobre l'impacte de la malaltia en la població. A més, permet estudiar quines variants del virus estan circulant dins de la societat» transmetent el gran esforç de nombroses entitats que han treballat en l'estandardització del protocol d'anàlisi de SARS-CoV-2 en aigües juntament amb el Ministeri de Ciència i Innovació (MICINN).

D'altra banda Juan Bellido i Marisa Rebagliato, al costat de María Barberá, de l'Àrea d'Epidemiologia i Salut Pública (UJI), han mostrat com a exemple d'estudi el seguiment de l'evolució d'un brot de la covid-19 a la ciutat de Castelló de la Plana durant juny-juliol i la seua petjada en les aigües residuals. Per a aquest grup d'investigació «els resultats de vigilància ambiental en les aigües residuals van ser una eina més que va ajudar a l'equip d'investigació en la determinació de la fi del brot a Castelló de la Plana de forma anonimitzada i no intrusiva». Aquest treball va mostrar la necessitat de fer treballs multidisciplinaris entre experts dels sectors de l'aigua, la microbiologia i els qui treballen en el dia a dia amb les dades clíniques i indicadors epidemiològics de la Covid-19.

Com a mostra de la utilitat d'aquesta informació, Núria Zamorano del departament d'R+D+i de FACSA ha compartit amb els assistents els principals resultats obtinguts durant el desenvolupament del projecte COVID WATER. En cofinançament amb l'Agència Valenciana de la Innovació (AVI) «s'ha desenvolupat una plataforma intel·ligent que permet de manera senzilla observar les tendències en els indicadors epidemiològics i la informació obtinguda a partir de les aigües residuals», ha declarat. La plataforma ja està operativa i està sent utilitzada per nombroses administracions públiques de més de 14 províncies, sent una eina més en la presa de decisions.

L'últim ponent, el catedràtic Félix Hernández de l'Institut Universitari de Plaguicides i Aigües (IUPA-UJI), ha exposat la seua àmplia experiència en l'Epidemiologia de l'Aigua Residual (WBE) centrada en el consum de drogues d'abús, i els aspectes més rellevants d'aquesta mena d'estudis. Segons Hernández, «l'aigua residual d'una població té molt valor perquè és una espècie d'empremta dactilar sobre com vivim. El que cal trobar és un marcador estable».

Finalment, en el torn de debat s'han pogut abordar temes d'interés com la incidència de les noves variants i els programes de vacunació sobre aquesta mena d'estudis.

Aquesta jornada en línia està emmarcada en les activitats que organitza la Càtedra FASCA d'Innovació en el Cicle Integral de l'Aigua de la Universitat Jaume I i la seua iniciativa WATER UJI finançada per l'Agència Valenciana de la Innovació. Més informació en: www.catedradelagua.uji.es.

Español:
La Cátedra FACSA de Innovación en el Ciclo Integral del Agua de la Universitat Jaume I ha celebrado su primera jornada online bajo el título «Estudio de las aguas residuales con fines epidemiológicos», en la que se ha puesto en valor, ante más de 300 asistentes, el agua residual como una fuente de recursos e información. 
La llegada de la pandemia de la covid-19, causada por el virus SARS-CoV-2 ha puesto de manifiesto la necesidad de buscar métodos de detección temprana y alerta, que permitan mejorar las estrategias para combatir la epidemia. En este sentido, durante la jornada se ha destacado el uso de las aguas residuales para anticiparse a posibles brotes, así como la monitorización durante los episodios de brotes activos mediante la detección de la presencia de material genético de SARS-CoV-2 en las redes de saneamiento y estaciones depuradoras de aguas residuales (EDAR) de distintas localizaciones. De esta forma, se presenta el agua residual como una vía para mejorar la prevención y salud pública de la población.
A la jornada han asistido investigadores de entidades internacionales como Xavier Fonoll, de la agencia del agua de Detroit «Great Lakes Water Authority», (GLWA,  EEUU), quien ha comentado que «en la actualidad estamos inmersos en diferentes proyectos sobre biología molecular en EDAR con los que esperamos que esta disciplina se instaure en el control sanitario de las EDAR a largo plazo». Además ha mostrado los principales resultados obtenidos en la ciudad de Detroit en colaboración con la prestigiosa Michigan State University (MSU).
El segundo ponente, Pablo Rasero, de la Empresa Metropolitana de Abastecimiento y Saneamiento de Aguas de Sevilla S.A. (EMASESA), ha ofrecido el punto de vista del sector público a nivel nacional, mostrando el sistema de detección temprana que se ha instaurado en Sevilla y alrededores. Para EMASESA el control del material genético en las aguas es un sistema caro, pero sin duda más económico que un cribado masivo. Rasero también ha destacado la importancia de que «los datos se transmitan rápidamente desde el laboratorio hasta las administraciones sanitarias».
Como investigadores expertos en la materia, se ha contado con Gloria Sánchez, investigadora del CSIC dentro del Instituto de Agroquímica y Tecnología de Alimentos (IATA-CSIC). Sánchez ha destacado que «este tipo de análisis del material genético de SARS-CoV-2 en aguas residuales es capaz de anticipar y dar tendencias sobre el impacto de la enfermedad en la población. Además, permite estudiar qué variantes del virus están circulando dentro de la sociedad» trasmitiendo el gran esfuerzo de numerosas entidades que han trabajado en la estandarización del protocolo de análisis de SARS-CoV-2 en aguas junto con el Ministerio de Ciencia e Innovación (MICINN).
Por otro lado Juan Bellido y Marisa Rebagliato, junto a María Barberá, del Área de Epidemiología y Salud Pública (UJI), han mostrado como ejemplo de estudio el seguimiento de la evolución de un brote de la covid-19 en la ciudad de Castelló de la Plana durante junio-julio y su huella en las aguas residuales. Para este grupo de investigación «los resultados de vigilancia ambiental en las aguas residuales fueron una herramienta más que ayudó al equipo de investigación en la determinación del fin del brote en Castellón de la Plana de forma anonimizada y no intrusiva». Este trabajo mostró la necesidad de realizar trabajos multidisciplinares entre expertos de los sectores del agua, la microbiología y quienes trabajan en el día a día con los datos clínicos e indicadores epidemiológicos de la Covid-19.
Como muestra de la utilidad de esta información, Núria Zamorano del departamento de I+D+i de FACSA ha compartido con los asistentes los principales resultados obtenidos durante el desarrollo del proyecto COVID WATER. En cofinanciación con la Agencia Valenciana de la Innovación (AVI) «se ha desarrollado una plataforma inteligente que permite de forma sencilla observar las tendencias en los indicadores epidemiológicos y la información obtenida a partir de las aguas residuales», ha declarado. La plataforma ya está operativa y está siendo utilizada por numerosas administraciones públicas de más de 14 provincias, siendo una herramienta más en la toma de decisiones.
El último ponente, el catedrático Félix Hernández del Institut Universitari de Plaguicides i Aigües (IUPA-UJI), ha expuesto su amplia experiencia en la Epidemiología del Agua Residual (WBE) centrada en el consumo de drogas de abuso, y los aspectos más relevantes de este tipo de estudios. Según Hernández, «el agua residual de una población tiene mucho valor porque es una especie de huella dactilar sobre cómo vivimos. Lo que hay que encontrar es un marcador estable».
Finalmente, en el turno de debate se han podido abordar temas de interés como la incidencia de las nuevas variantes y los programas de vacunación sobre este tipo de estudios.
Esta jornada online está enmarcada en las actividades que organiza la Cátedra FASCA de Innovación en el Ciclo Integral del Agua de la Universitat Jaume I y su iniciativa WATER UJI financiada por la Agencia Valenciana de la Innovación. Más información en: www.catedradelagua.uji.es.