Valencià:
Dos grups de l’Institut de Materials Avançats i els grups «Investigació i Desenvolupament Ecològics» i «Òptica» de Castelló de la Universitat Jaume I han aconseguit més de mig milió d’euros per a desenvolupar dos projectes en l’àrea de materials avançats, en el marc del Pla de Recuperació, Transformació i Resiliència (PRTR) finançat per la Unió Europea-Next Generation EU.
La Generalitat Valenciana havia convocat, a través de la Conselleria d’Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital, aquestes subvencions amb la finalitat de consolidar l’activitat de l’àrea, donar suport al lideratge científic en línies estratègiques i fomentar sinergies entre centres d’investigació, empreses i centres tecnològics per a accelerar la innovació i el desenvolupament tecnològic.
El projecte «Cèl·lules solars sostenibles d’alt rendiment i estabilitat basades en perovskites híbrides impreses (Print-P)», coordinat per Iván Mora Seró del grup Semiconductors Avançats de l’INAM i Rosario Vidal Nadal del Grup GID - Investigació i Desenvolupament Ecològics, que també compta amb els investigadors Eva M. Barea, Beatriz Julián, Juan Ignacio Climente, Víctor Sans i Sofía Masi, estudiarà les propietats fonamentals de les cèl·lules solars basades en perovskites híbrides d’halur per a resoldre tres dels problemes que frenen la seua expansió tecnològica (estabilitat, toxicitat i escalat). Això permetrà desenvolupar sistemes fotovoltaics per a aplicacions que actualment són inviables per a les cèl·lules solars de silici estàndard, com ara dispositius semitransparents o flexibles de captació d’energia solar.
Print-P està orientat a aplicacions específiques per a aprofitar al màxim les diferents escales i les especials propietats de les perovskites d’halur. Abasta des de la investigació fonamental en materials fins a l’aplicació d’aquests materials en cèl·lules solars eficients i estables, però també sostenibles, el que s’aconseguirà mitjançant una avaluació sistemàtica del cicle de vida i el desenvolupament de protocols de refabricació i reciclatge.
En l’estudi participa personal investigador de l’Institut de Materials de la Universitat de València i d’altres comunitats autònomes com Catalunya, Madrid, el País Basc i Aragó, així com quatre centres tecnològics: CIM-UPC (Catalunya), CIEMAT (Madrid) i dos de la Comunitat Valenciana: AIMPLAS i AIDIMME.
Print-P treballarà en coordinació amb el projecte SuPer de la Universitat de València (aprovat en la mateixa convocatòria) amb la creació d’una plataforma per a l’estudi avançat de les perovskites d’halur. En l'estudi s’aplicaran mètodes de fabricació ecològics amb un enfocament d’economia circular que resultaran clau per a impulsar el desenvolupament de prototips de cèl·lules solars de perovskita.
L’estudi «Memristors 2-dimensionals de perovskita per a visió intel·ligent de computació neuromòrfica superficial (NeurovisionM)», coordinat per Antonio Guerrero Castillejo i Juan Bisquert del grup Investigació de Materials i Sistemes Actius de l’INAM, amb la participació també del Grup de Recerca d’Òptica de Castelló (GROC), té com a principal objectiu la creació d’una mena d’ull artificial què, amb detectors de perovskita i un circuit electrònic, mostre una resposta similar a la d’un ull humà, on les cèl·lules nervioses donen una resposta immediata davant certs impulsos com, per exemple, els que controlen la visió binocular.
Aquest sistema de percepció visual artificial (retina artificial autoalimentada) podria habilitar funcions neuromòrfiques com l’aprenentatge, la memorització o el reconeixement adaptable a l’entorn per la seua implantació en la pròxima generació robòtica i electrònica sensorial. Per això, es crearà un dispositiu de disseny que detecte la llum i processe el senyal elèctric per a emular les funcionalitats visuals biològiques.
L’equip investigador explorarà les noves propietats iòniques i electròniques de les perovskites d’halur 2-dimensionals per la creació de superfícies cognitives en la computació superficial neuromòrfica de pròxima generació, en què el sensor incorpora el preprocessament de dades per a la funcionalitat requerida. Contempla el disseny de dispositius òptics flexibles, inspirats en ulls naturals que, amb elements òptics tant fixes com programables, permetran avaluar i optimitzar les prestacions de la retina en distintes configuracions.
NeurovisionM serà desenvolupat per un equip interdisciplinari integrat per dos grups d’investigació. El Grup GAME s’ocuparà de la fabricació de materials i la caracterització elèctrica i neuromòrfica, així com de la gestió i coordinació. El Grup GROC s’encarrega del disseny i integració dels sistemes òptics en la retina artificial. La recerca es desenvoluparà en coordinació amb un  altre projecte de l’Institut de Ciència dels Materials de la Universitat de València i cooperarà amb personal investigador de la Universitat Rey Juan Carlos de Madrid, l’Institut Català d’Investigacions en Química i la Universitat Autònoma de Barcelona.

Español:
Dos grupos del Instituto de Materiales Avanzados y los grupos «Investigación y Desarrollo Ecológicos» y «Óptica de Castelló» de la Universitat Jaume I han conseguido más de medio millón de euros para desarrollar dos proyectos en el área de materiales avanzados, en el marco del Plan de Recuperación, Transformación y Resiliencia (PRTR) financiado por la Unión Europea-Next Generation EU.
La Generalitat Valenciana había convocado, a través de la Conselleria de Innovación, Universidades, Ciencia y Sociedad Digital, estas subvenciones con el fin de consolidar la actividad del área, apoyar al liderazgo científico en líneas estratégicas y fomentar sinergias entre centros de investigación, empresas y centros tecnológicos para acelerar la innovación y el desarrollo tecnológico.
El proyecto «Células solares sostenibles de alto rendimiento y estabilidad basadas en perovskitas híbridas impresas (Print-P)», coordinado por Iván Mora Seró del grupo Semiconductores Avanzados del INAM y Rosario Vidal Nadal del Grupo GID - Investigación y Desarrollo Ecológicos, que también cuenta con los investigadores Eva M.ª Barea, Beatriz Julián, Juan Ignacio Climente, Víctor Sans y Sofía Masi, estudiará las propiedades fundamentales de las células solares basadas en perovskitas híbridas de haluro para resolver tres de los problemas que frenan su expansión tecnológica (estabilidad, toxicidad y escalado). Esto permitirá desarrollar sistemas fotovoltaicos para aplicaciones que actualmente son inviables para las células solares de silicio estándar, como dispositivos semitransparentes o flexibles de captación de energía solar.
Print-P está orientado a aplicaciones específicas para aprovechar al máximo las diferentes escalas y las especiales propiedades de las perovskitas de haluro. Abarca desde la investigación fundamental en materiales hasta la aplicación de estos materiales en células solares eficientes y estables, pero también sostenibles, lo que se conseguirá mediante una evaluación sistemática del ciclo de vida y el desarrollo de protocolos de refabricación y reciclaje.
En el estudio participa personal investigador del Instituto de Materiales de la Universitat de València y otras comunidades autónomas como Cataluña, Madrid, País Vasco y Aragón, así como cuatro centros tecnológicos: CIM-UPC (Cataluña), CIEMAT (Madrid) y dos de la Comunidad Valenciana: AIMPLAS y AIDIMME.
Print-P trabajará en coordinación con el proyecto SuPer de la Universitat de València (aprobado en la misma convocatoria) en la creación de una plataforma para el estudio avanzado de las perovskitas de haluro. En el mismo se aplicarán métodos de fabricación ecológicos con un enfoque de economía circular que resultarán clave para impulsar el desarrollo de prototipos de células solares de perovskita.
El estudio «Memristors 2-dimensionales de perovskita para visión inteligente de computación neuromórfica superficial (NeurovisionM)», coordinado por Antonio Guerrero Castillejo y Juan Bisquert del grupo Investigación de Materiales y Sistemas Activos del INAM, con la participación también del Grupo de Investigación de Óptica de Castelló (GROC), tiene como principal objetivo la creación de un tipo de ojo artificial que, con detectores de perovskita y un circuito electrónico, muestre una respuesta similar a la de un ojo humano, donde las células nerviosas dan una respuesta inmediata ante ciertos impulsos como, por ejemplo, los que controlan la visión binocular.
Este sistema de percepción visual artificial (retina artificial autoalimentada) podría habilitar funciones neuromórficas como el aprendizaje, la memorización o el reconocimiento adaptable al entorno para su implantación en la próxima generación robótica y electrónica sensorial. Por eso, se creará un dispositivo de diseño que detecte la luz y procese la señal eléctrica para emular las funcionalidades visuales biológicas.
El equipo investigador explorará las nuevas propiedades iónicas y electrónicas de las perovskitas de haluro 2-dimensionales para la creación de superficies cognitivas en la computación superficial neuromórfica de próxima generación, en la que el sensor incorpora el preprocesamiento de datos para la funcionalidad requerida. Contempla el diseño de dispositivos ópticos flexibles, inspirados en ojos naturales que, con elementos ópticos tanto fijos como programables, permitirán evaluar y optimizar las prestaciones de la retina en distintas configuraciones.
NeurovisionM será desarrollado por un equipo interdisciplinario integrado por dos grupos de investigación. El Grupo GAME se ocupará de la fabricación de materiales y la caracterización eléctrica y neuromórfica, así como de la gestión y coordinación. El Grupo GROC se encarga del diseño e integración de los sistemas ópticos en la retina artificial. La investigación se desarrollará en coordinación con otro proyecto del Instituto de Ciencia de los Materiales de la Universitat de València y cooperará con personal investigador de la Universidad Rey Juan Carlos de Madrid, el Instituto Catalán de Investigaciones en Química y la Universitat Autònoma de Barcelona.