Valencià:
El secretari general d'Universitats, José Manuel Pingarrón, ha subratllat «la necessitat d'impulsar la formació permanent» en aquest escenari de canvi de paradigma social per part de les universitats al mateix temps que ha explicat que «és un repte del qual és coneixedor el Govern i també la Unió Europea». En aquest punt ha destacat que ja s'estan portant accions a cap per al seu desenvolupament i «tant els ministeris relacionats amb la formació, la CEOE, la CEPYME i els sindicats formen part de la comissió encarregada de gestionar els fons de recuperació i resiliència», d'on també poden eixir ajudes per a la formació.
El responsable del Ministeri d'Universitats ha participat amb una conferència sobre «La funció social de les universitats: reptes i prioritats davant el canvi generacional» en la segona i última jornada del curs d'estiu de l'UJI «La Universitat i la formació permanent» i ha explicat que el projecte «que ja s'ha presentat en l'oficina econòmica del Govern contempla quatre punts que concerneixen a les Universitat i que es gestionaran a través de subvencions o préstecs retornables com són la continuïtat de les ajudes María Zambrano, la millora de la sostenibilitat als campus la transformació energètica, l'impuls per a la constitució de clústers d'innovació, és a dir campus d'excel·lència 4.0 i les ajudes al pla de formació de les universitats».
Sobre aquest últim punt, José Manuel Pingarrón ha assegurat que «és necessari tenir un marc de referència, una base de dades en la qual conste quines són les necessitats formatives a nivell de la Universitat per a desenvolupar els projectes de formació permanent». Sobre aquest tema, el responsable ministerial considera essencial «prendre com a referència les aliances de les universitats europees» a l'hora de dissenyar la formació permanent.
No obstant això, el secretari general d'Universitats ha assenyalat que la necessitat d'impulsar la formació permanent en la Universitat «permetrà millorar l'intercanvi i la transferència de coneixement amb la societat, però no ha de rellevar la funció principal que és fer classe i mantenir els nivells d'investigació». Pingarrón ha indicat que «cal fer un camí coherent i amb cap. Formació permanent sí, però en el seu context, dins de les missions que té la Universitat».
El responsable del Ministeri ha explicat que precisament, el passat 20 de maig, des de la Unió Europea es van enviar als governs membres una sèrie de recomanacions sobre les microcredenciales, que suposaran un instrument innovador que ajudarà als treballadors en la seua formació contínua i el que suggereix que són una eina i competència per a cobrir les necessitats i demandes d'ocupabilitat sense reemplaçar a la formació tradicional. En aquest sentit, es recomana integrar-les en les xarxes i sistemes de polítiques de cerca d'ocupació, segons ha explicat Pingarrón.
Els participants en la segona jornada del curs «La Universitat i la formació permanent» també han tingut l'oportunitat de conèixer algunes de les experiències internacionals sobre la formació permanent de la mà de tres experts en la matèria que han donat la seua visió sobre aquesta temàtica. La taula redona ha comptat amb la participació d'Alexandru Cartis, CIVIS Project Manager Assistant de la Universitat de Bucarest, Pascal Pachoud, de l'European University Continuing Education Network (EUCEN), i Sebastián Stride, expert en investigació i innovació en estudis superiors.
L'acte de clausura ha estat presidit per la rectora de la Universitat Jaume I, Eva Alcón, qui ha destacat que «la formació permanent és un dels desafiaments que tenim com a institució en les pròximes dècades, això sí, sense oblidar la nostra funció, i que serà un instrument per a millorar l'ocupabilitat, el creixement personal i aconseguir una societat més crítica».
Sobre aquest tema, Alcón ha dit que «la Universitat no pot viure d'esquena a la societat i aquesta és una oportunitat per a treballar de manera conjunta amb empreses i institucions, tant en l'àmbit nacional com internacional». Com a conclusió, la rectora de l'UJI ha volgut remarcar la idea que va llançar en la jornada d'ahir el ministre d'Universitats, Joan Subirats, i ha qualificat a la formació permanent com «una oportunitat per a democratitzar el coneixement que cal fer possible».
La rectora ha estat acompanyada durant la clausura pel vicepresident adjunt de CRUE, Salustiano Mato, qui ha explicat durant la clausura la necessitat de la Universitat de ser útil a la societat i ha agraït al Ministeri la seua predisposició i la seua posició proactiva a escoltar les demandes de les universitats.

Español:
El secretario general de Universidades, José Manuel Pingarrón, ha subrayado «la necesidad de impulsar la formación permanente» en este escenario de cambio de paradigma social por parte de las universidades al tiempo que ha explicado que «es un reto del que es conocedor el Gobierno y también la Unión Europea». En este punto ha destacado que ya se están llevando acciones a cabo para su desarrollo y «tanto los ministerios relacionados con la formación, la CEOE, la CEPYME y los sindicatos forman parte de la comisión encargada de gestionar los fondos de recuperación y resiliencia», de donde también pueden salir ayudas para la formación.
El responsable del Ministerio de Universidades ha participado con una conferencia sobre «La función social de las universidades: retos y prioridades ante el cambio generacional» en la segunda y última jornada del curso de verano de la UJI «La Universidad y la formación permanente» y ha explicado que el proyecto «que ya se ha presentado en la oficina económica del Gobierno contempla cuatro puntos que atañen a las Universidad y que se gestionarán a través de subvenciones o préstamos retornables como son la continuidad de las ayudas María Zambrano, la mejora de la sostenibilidad en los campus la transformación energética, el impulso para la constitución de clústeres de innovación, es decir campus de excelencia 4.0 y las ayudas al plan de formación de las universidades».
Sobre este último punto, José Manuel Pingarrón ha asegurado que «es necesario tener un marco de referencia, una base de datos en la que conste cuáles son las necesidades formativas a nivel de la Universidad para desarrollar los proyectos de formación permanente». Al respecto, el responsable ministerial considera esencial «tomar como referencia las alianzas de las universidades europeas» a la hora de diseñar la formación permanente.
No obstante, el secretario general de Universidades ha señalado que la necesidad de impulsar la formación permanente en la Universidad «permitirá mejorar el intercambio y la transferencia de conocimiento con la sociedad, pero no tiene que relevar la función principal que es dar clase y mantener los niveles de investigación». Pingarrón ha indicado que «hay que hacer un camino coherente y con cabeza. Formación permanente sí, pero en su contexto, dentro de las misiones que tiene la Universidad».
El responsable del Ministerio ha explicado que precisamente, el pasado 20 de mayo, desde la Unión Europea se enviaron a los gobiernos miembros una serie de recomendaciones sobre las microcredenciales, que supondrán un instrumento innovador que ayudará a los trabajadores en su formación continua y lo que sugiere que son una herramienta y competencia para cubrir las necesidades y demandas de empleabilidad sin reemplazar a la formación tradicional. En este sentido, se recomienda integrarlas en las redes y sistemas de políticas de búsqueda de empleo, según ha explicado Pingarrón.
Los participantes en la segunda jornada del curso «La Universidad y la formación permanente» también han tenido la oportunidad de conocer algunas de las experiencias internacionales sobre la formación permanente de la mano de tres expertos en la materia que han dado su visión sobre esta temática. La mesa redonda ha contado con la participación de Alexandru Cartis, CIVIS Project Manager Assistant de la Universidad de Bucarest, Pascal Pachoud, de la European University Continuing Education Network (EUCEN), y Sebastián Stride, experto en investigación e innovación en estudios superiores.
El acto de clausura ha sido presidido por la rectora de la Universidad Jaume I, Eva Alcón, quien ha destacado que «la formación permanente es uno de los desafíos que tenemos como institución en las próximas décadas, eso sí, sin olvidar nuestra función, y que será un instrumento para mejorar la empleabilidad, el crecimiento personal y conseguir una sociedad más crítica».
Al respecto, Alcón ha dicho que «la Universidad no puede vivir de espaldas a la sociedad y esta es una oportunidad para trabajar de forma conjunta con empresas e instituciones, tanto a nivel nacional como internacional». Como conclusión, la rectora de la UJI ha querido remarcar la idea que lanzó en la jornada de ayer el ministro de Universidades, Joan Subirats, y ha calificado a la formación permanente como «una oportunidad para democratizar el conocimiento que hay que hacer posible».
La rectora ha estado acompañada durante la clausura por el vicepresidente adjunto de CRUE, Salustiano Mato, quien ha explicado durante la clausura la necesidad de la Universidad de ser útil a la sociedad y ha agradecido al Ministerio su predisposición y su posición proactiva a escuchar las demandas de las universidades.