Valencià:
Videojocs actius col·laboratius, sempre pautats per un especialista, constitueixen un «gran aliat» per a promoure i mantenir l'interès per l'activitat física entre els xiquets i joves. Aquesta és una de les principals conclusions d'un estudi publicat recentment en la revista Paediatr Child Health i desenvolupat per investigadors i metges de la Universitat Politècnica de València, la Universitat Jaume I, la Universitat CEU-Cardenal Herrera, l'Hospital General Universitari de València, la Universitat de València i el CIBER Fisiopatologia de l'Obesitat i Nutrició-Institut de Salut Carlos III.


En l'estudi van participar un total de 62 xiquets de l'Escola d’Estiu de la Universitat Politècnica de València. Els investigadors van analitzar la resposta dels menuts , tant des del punt de vista psicològic com a fisiològic, a tres tipus d'exercici: caminar sobre una plataforma de marxa, participar en un videojoc actiu col·laboratiu de forma individual i jugar amb un altre company. En concret, el joc que va servir com a base per al projecte va ser el Kinec Adventures.


«El nostre objectiu era comprovar l'adherència dels xiquets a l'exercici físic i conèixer quines eren les seues sensacions: quan es fatigava més, quan volia seguir jugant i què influïa en això», apunta Jaime Guixeres, investigador del LabLeni de la Universitat Politècnica de València.


Durant les proves els investigadors van monitoritzar la freqüència cardíaca de cada xiquet amb l'ús de samarretes biomèdiques de l'empresa valenciana Nuubo; i en la part psicològica, van avaluar el seu nivell de satisfacció-gaudi davant l'activitat física, el arousal –o nivell d'activació- i la sensació d'esforç percebut mitjançant les escales Feeling Scale, Arousal Scale i Eston-Parfitt.


Els investigadors van comprovar que quan els xiquets juguen amb altres companys, sempre que el nivell entre ells siga similar, augmenta l'afecte i la sensació d'esforç és molt menor, «amb el que es fatiga menys i, en última instància, vol seguir fent exercici, jugant», apunta Juan Francisco Lisón, investigador de la Facultat de Ciències de la Salut de la Universitat CEU-Cardenal Herrera.


«És cert que hi ha aspectes de l'exercici a l'aire lliure que els videojocs mai podran aconseguir, però no menys cert és que poden arribar a ser una eina de suport molt eficaç per a lluitar contra el sedentarisme i aconseguir que els xiquets facen exercici físic, pràcticament sense adonar-se'n», apunta Ausiàs Cebolla, investigador de la Universitat de València i membre del Labspitec de la Universitat Jaume I. «Constitueixen un complement a l'activitat física recomanada pels organismes internacionals», conclou Julio Álvarez, pediatra de la Unitat d'obesitat i risc cardiovascular de l'Hospital General Universitari de València.


Segons l'OMS, els xiquets i joves d'entre 5 i 17 anys han de completar com a mínim 60 minuts diaris en activitats físiques d'intensitat moderada a vigorosa. A més, l'activitat física diària hauria de ser, en la seua major part, aeròbica. I convé incorporar, com a mínim tres vegades per setmana, activitats vigoroses que reforcen, en particular, els músculs i ossos.


Referència:Lisón JF, Cebolla A, Guixeres J, Álvarez-Pitti J, Escobar P, Bruñó A, Lurbe E, Alcañiz M, Baños R. Competitive active video games: Physiological and psychological responses in children and adolescents. Paediatr Child Health. 2015 Oct;20(7):373-6

Español:
Videojuegos activos colaborativos, siempre pautados por un especialista, constituyen un «gran aliado» para promover y mantener el interés por la actividad física entre los niños y jóvenes. Esta es una de las principales conclusiones de un estudio publicado recientemente en la revista Paediatr Child Health y desarrollado por investigadores y médicos de la Universitat Politècnica de València, la Universitat Jaume I, la Universidad CEU-Cardenal Herrera, el Hospital General Universitario de Valencia, la Universitat de València y el CIBER Fisiopatología de la Obesidad y Nutrición-Instituto de Salud Carlos III.
En el estudio participaron un total de 62 niños de la Escola d’Estiu de la Universitat Politècnica de València. Los investigadores analizaron la respuesta de los niños, tanto desde el punto de vista psicológico como fisiológico, a tres tipos de ejercicio: andar sobre una plataforma de marcha, participar en un videojuego activo colaborativo de forma individual y jugar con otro compañero. En concreto, el juego que sirvió como base para el proyecto fue el Kinec Adventures.
«Nuestro objetivo era comprobar la adherencia de los niños al ejercicio físico y conocer cuáles eran sus sensaciones: cuándo se fatigaba más, cuándo quería seguir jugando y qué influía en ello», apunta Jaime Guixeres, investigador del LabLeni de la Universitat Politècnica de València.
Durante las pruebas los investigadores monitorizaron la frecuencia cardiaca de cada niño con el uso de camisetas biomédicas de la empresa valenciana Nuubo; y en la parte psicológica, evaluaron su nivel de satisfacción-disfrute ante la actividad física, el arousal –o nivel de activación- y la sensación de esfuerzo percibido mediante las escalas Feeling Scale, Arousal Scale y Eston-Parfitt.
Los investigadores comprobaron que cuando los niños juegan con otros compañeros, siempre que el nivel entre ellos sea similar, aumenta el afecto y la sensación de esfuerzo es mucho menor, «con lo que se fatiga menos y, en último término, quiere seguir haciendo ejercicio, jugando», apunta Juan Francisco Lisón, investigador de la Facultad de Ciencias de la Salud de la Universidad CEU-Cardenal Herrera.
«Es cierto que hay aspectos del ejercicio al aire libre que los videojuegos nunca podrán alcanzar, pero no menos cierto es que pueden llegar a ser una herramienta de apoyo muy eficaz para luchar contra el sedentarismo y conseguir que los niños hagan ejercicio físico, prácticamente sin darse cuenta», apunta Ausiàs Cebolla, investigador de la Universitat de València y miembro del Labspitec de la Universitat Jaume I. «Constituyen un complemento a la actividad física recomendada por los organismos internacionales», concluye Julio Álvarez, pediatra de la Unidad de obesidad y riesgo cardiovascular del Hospital General Universitario de Valencia.
Según la OMS, los niños y jóvenes de entre 5 y 17 años deben completar como mínimo 60 minutos diarios en actividades físicas de intensidad moderada a vigorosa. Además, la actividad física diaria debería ser, en su mayor parte, aeróbica. Y conviene incorporar, como mínimo tres veces por semana, actividades vigorosas que refuercen, en particular, los músculos y huesos.
 
Referencia: Lisón JF, Cebolla A, Guixeres J, Álvarez-Pitti J, Escobar P, Bruñó A, Lurbe E, Alcañiz M, Baños R. Competitive active video games: Physiological and psychological responses in children and adolescents. Paediatr Child Health. 2015 Oct;20(7):373-6