Valencià:
Investigadors i investigadores del consorci INTOMED (Innovative Tools to Combat Crop Pest in the Mediterranean), del qual forma part la Universitat Jaume I i que té com a objectiu desenvolupar eines innovadores basades en l'ús de microorganismes beneficiosos per a protegir els cultius més rellevants del Mediterrani, i de la Xarxa Espanyola d'Interacció Planta Fitòfag, es van reunir a l'octubre en la universitat pública de Castelló.
La jornada tenia tres objectius principals: la posada en comú dels últims avanços en la investigació del control de plagues mitjançant l'ús d'organismes beneficiosos, tant microorganismes com enemics naturals d'insectes; posar en contacte diferents consorcis d'investigadors per a compartir detalls experimentals i treballar dades i resultats amb crítiques constructives, i explorar futures vies de finançament que permeten una continuïtat en les investigacions sobre el control biològic i coneixement fonamental de les interaccions planta-insecte.
En la trobada es van donar cita més de 40 experts en control biològic, entomòlegs especialitzats en plagues agrícoles, especialistes en nematologia, fitopatòlegs, fisiòlegs vegetals i experts en bioquímica i biologia molecular de plantes. Concretament, va comptar amb investigadors nacionals i internacionals pertanyents a l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (GVA), Estació Experimental El Zaidín (CSIC), Centre d'Investigacions Biològiques (CSIC), Centre de Biotecnologia i Genòmica de Plantes (UPM-INIA), Institut d'Hortofruticultura Subtropical i Mediterrània «La Majora» (UMA-CSIC), Missió Biològica de Galícia (CSIC), Institut de Recursos Naturals i Agrobiologia de Salamanca (CSIC), Universitat Politècnica de Catalunya, Universitat de Castella-La Manxa, Universitat Jaume I i Universitat de València.
Com a resultat de la trobada s'han traçat diversos plans d'acció per a donar visibilitat al grup i també s'han identificat tres vies diferents de finançament que en cas de ser obtingut permetrà continuar una experimentació conjunta entre els diferents grups d'investigació i un avanç molt productiu de tècniques de protecció de cultius més sostenibles.
Part de les troballes compartides en les jornades versen entorn de l'ús d'insectes entomofitòfags, és a dir, insectes que mengen altres insectes, plagues en aquest cas, però que també piquen a la planta. Alguns d'aquests insectes pertanyents a la família dels mírids s'han mostrat molt eficaços controlant plagues de Tuta absoluta (arna de la tomaca) i de mosca blanca. A més, els experiments han posat de manifest que l'ús d'aquests enemics naturals podria ser compatible amb l'ús de microorganismes beneficiosos. Així mateix, s'estan duent a terme assajos per a investigar la compatibilitat de l'ús de micorrizes (microorganismes beneficiosos) i depredadors d'aranya roja.
També s'han trobat canvis en les plantes exposades a entomofitòfags. Aquestes plantes es comporten de manera més resistent a les plagues, per exemple, canvien la composició de les seues fulles i dels tricomes, que són formacions piloses de les fulles que serveixen de defensa a la planta. A més, s'ha comprovat que existeixen canvis d'olor en aquestes plantes de manera que són menys atractives per a les plagues i així eviten ser atacades.
D'altra banda, fruit d'aquest grup de treball, s'estan duent a terme experiments en els quals s'observen els efectes dels zoofitòfags sobre la presència de nematodes, una plaga de molt difícil control.
Com a conclusió de les jornades, destaca que la major part dels assajos que s'estan desenvolupant en els diferents centres d'investigació mostren resultats molt prometedors que, a curt termini, permetran millorar el control de plagues mitjançant tècniques sostenibles basades en el coneixement de les respostes immunes de les plantes juntament amb el comportament dels enemics naturals i els microorganismes beneficiosos.
Les jornades han comptat amb la col·laboració de la Fundació PRIMA i el finançament del Ministeri de Ciència i Innovació i la Diputació de Castelló.

Español:
Investigadores e investigadoras del consorcio INTOMED (Innovative Tools to Combat Crop Pest in the Mediterranean), del que forma parte la Universitat Jaume I y que tiene como objetivo desarrollar herramientas innovadoras basadas en el uso de microorganismos beneficiosos para proteger los cultivos más relevantes del Mediterráneo, y de la Red Española de Interacción Planta Fitófago se reunieron en octubre en la universidad pública de Castellón.
La jornada tenía tres objetivos principales: la puesta en común de los últimos avances en la investigación del control de plagas mediante el uso de organismos beneficiosos, tanto microorganismos como enemigos naturales de insectos; poner en contacto a diferentes consorcios de investigadores para compartir detalles experimentales y trabajar datos y resultados con críticas constructivas, y explorar futuras vías  de financiación que permitan una continuidad en las investigaciones sobre el control biológico y conocimiento fundamental de las interacciones planta-insecto.
En el encuentro se dieron cita más de 40 expertos en control biológico, entomólogos especializados en plagas agrícolas, especialistas en nematología, fitopatólogos, fisiólogos vegetales y expertos en bioquímica y biología molecular de plantas. Concretamente, contó con investigadores nacionales e internacionales pertenecientes al Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (GVA), Estación Experimental El Zaidín (CSIC), Centro de Investigaciones Biológicas (CSIC), Centro de Biotecnología y Genómica de Plantas (UPM-INIA), Instituto de Hortofruticultura Subtropical y Mediterránea «La Mayora» (UMA-CSIC), Misión Biológica de Galicia (CSIC), Instituto de Recursos Naturales y Agrobiología de Salamanca (CSIC), Universitat  Politécnica de Catalunya, Universidad de Castilla-La Mancha, Universitat Jaume I y Universitat de València.
Como resultado del encuentro se han trazado varios planes de acción para dar visibilidad al grupo y también se han identificado tres vías diferentes de financiación que en caso de ser obtenida permitirá continuar una experimentación conjunta entre los diferentes grupos de investigación y un avance muy productivo de técnicas de protección de cultivos más sostenibles.
Parte de los hallazgos compartidos en las jornadas versan en torno al uso de insectos entomofitófagos, es decir, insectos que comen a otros insectos, plagas en este caso, pero que también pican a la planta. Algunos de estos insectos pertenecientes a la familia de los míridos se han mostrado muy eficaces controlando plagas de Tuta absoluta (polilla del tomate) y de mosca blanca. Además, los experimentos han puesto de manifiesto que el uso de estos enemigos naturales podría ser compatible con el uso de microorganismos beneficiosos. Asimismo, se están llevando a cabo ensayos para investigar la compatibilidad del uso de micorrizas (microrganismos beneficiosos) y depredadores de araña roja.
También se han encontrado cambios en las plantas expuestas a entomofitofagos. Dichas plantas se comportan de modo más resistente a las plagas, por ejemplo, cambian la composición de sus hojas y de los tricomas, que son formaciones pilosas de las hojas que sirven de defensa a la planta. Además, se ha comprobado que existen cambios de olor en estas plantas de modo que son menos atractivas para las plagas y así evitan ser atacadas.
Por otra parte, fruto de este grupo de trabajo, se están llevando a cabo experimentos en los que se observan los efectos de los zoofitófagos sobre la presencia de nemátodos, una plaga de muy difícil control.
Como conclusión de las jornadas, destaca que la mayor parte de los ensayos que se están desarrollando en los diferentes centros de investigación muestran resultados muy prometedores que, a corto plazo, permitirán mejorar el control de plagas mediante técnicas sostenibles basadas en el conocimiento de las respuestas inmunes de las plantas junto con el comportamiento de los enemigos naturales y los microorganismos beneficiosos.
Las jornadas han contado con la colaboración de la Fundación PRIMA y la financiación del Ministerio de Ciencia e Innovación y la Diputación de Castellón.