Valencià:
Javier Surasky, consultor del Programa de Nacions Unides per al Desenvolupament (PNUD) i assessor de la Direcció General de Cooperació del Ministeri de Relacions Exteriors d’Argentina, ha oferit la conferència inaugural de la Jornada d’Investigació i Intervenció en Cooperació al Desenvolupament en el Marc dels ODS, en la qual ha destacat la importància dels principis de l’agenda 2030 com a «guia per a aconseguir el món en què volem viure».
En la jornada, organitzada per l’Institut Interuniversitari de Desenvolupament Local, Surasky ha destacat que és un greu error confondre els objectius de desenvolupament sostenible amb l’agenda 2030. «Els objectius són el cor d’una agenda que planteja principis, objectius, monitoratge i avaluació d’aquests, però estan lluny de ser el més important. Els principis estan per damunt perquè són les pautes de comportament i són la guia fonamental per a assolir el conjunt d’objectius», ha assenyalat. Així, ha afegit que «no podem abandonar els principis perquè és la part més viva de l’agenda, no volem aconseguir els objectius de qualsevol forma i, per això, l’agenda està basada en documents com ara els tractats de drets humans».
En aquesta línia, Surasky ha explicat que l’agenda ha de ser vista com una agenda de drets humans i els objectius són la concreció d’aquests drets. «No estem parlant de treballar sobre uns objectius fonamentals, sinó que els estats estan obligats a garantir aquests drets», ha apuntat.
Al llarg de la seua intervenció, Surasky ha analitzat alguns dels principis de l’agenda com ara el de «no deixar ningú de banda», és a dir, prestar atenció als grups més vulnerables i en situació de risc «però amb una visió allunyada de la via paternalista perquè és un treball de tots i aquests grups han de ser també protagonistes del canvi».
Així mateix, Surasky també ha fet referència al principi d’«universalitat» de l’agenda en el sentit de ser cent per cent inclusiva i d’imposar obligacions a tots els països. «L’agenda ha de trencar amb la idea que existeixen països desenvolupats perquè aquests en alguns conceptes estan menys avançats. No obstant això, no podem amalgamar com si totes les carències foren les mateixes a tots els països». Així, ha apuntat que s’ha de tenir una doble perspectiva: una agenda estructural amb les pautes de comportament que requereixen un temps llarg i un canvi cultural fort i una agenda d’emergències amb allò en què cal treballar amb immediatesa.
Sobre el principi d’«indivisibilitat», ha assenyalat que cal treballar en la transversalitat i que «encara estem retardats en la gestió horitzontal i suposa un desafiament a tots els nivells perquè en els governs i, fins i tot, en la societat civil es treballa de forma vertical i això suposa canviar la forma en què es fa política».
Quant al principi d’«integritat», Surasky ha explicat que no es poden desagregar els objectius i, per això, no té sentit que una ciutat o país s’encarregue d’un objectiu concret, tot i que han de prioritzar-se. «La pregunta que he de fer no és quin és més important, sinó quina pot ser la porta d’entrada per a assolir els 17 objectius», ha apuntat.
Quant a l'equitat de gènere i la igualtat d’oportunitats ha assenyalat que «amb l’agenda s’ha fet un pas enrere en drets de la dona perquè ha sigut un producte de negociació política i no es pot plantejar una igualtat real si se segueix tenint com a marca el patriarcat».
Finalment, ha fet referència a la gestió de les dades per a l’avaluació i seguiment. «Actualment, sobren les eines per a gestionar qualsevol nivell de dades, el problema és la intenció de les dades i la visibilització de realitats. No és una discussió tècnica, el vertader problema és el que es vol mostrar i el que no», ha afirmat.
Fotografies

Español:
Javier Surasky, consultor del Programa de Naciones Unidas para el Desarrollo (PNUD) y asesor de la Dirección General de Cooperación del Ministerio de Relaciones Exteriores de Argentina, ha ofrecido la conferencia inaugural de la Jornada de Investigación e Intervención en Cooperación al Desarrollo en Marco de los ODS, en la que ha destacado la importancia de los principios de la Agenda 2030 como «guía para conseguir el mundo en el que queremos vivir».
En la jornada, organizada por el Instituto Interuniversitario de Desarrollo Local, Surasky ha destacado que es un grave error confundir los objetivos de desarrollo sostenible con la agenda 2030. «Los objetivos son el corazón de una agenda que plantea principios, objetivos, monitorización y evaluación de estos, pero están lejos de ser lo más importante. Los principios están por encima porque son las pautas de comportamiento y son la guía fundamental para lograr el conjunto de objetivos», ha señalado. Así, ha añadido que «no podemos abandonar los principios porque es la parte más viva de la agenda, no queremos conseguir los objetivos de cualquier forma y, por eso, la agenda está basada en documentos como los tratados de derechos humanos».
En esta línea, Surasky ha explicado que la agenda tiene que ser vista como una agenda de derechos humanos y los objetivos son la concreción de estos derechos. «No estamos hablando de trabajar sobre unos objetivos fundamentales sino que los estados están obligados a garantizar estos derechos», ha apuntado.
A lo largo de su intervención, Surasky ha analizado algunos de los principios de la agenda como el de «no dejar a nadie de lado», es decir, prestar atención a los grupos más vulnerables y en situación de riesgo «pero con una visión alejada de la vía paternalista porque es un trabajo de todos y estos grupos tienen que ser también protagonistas del cambio». 
Así mismo, Surasky también ha hecho referencia al principio de «universalidad» de la agenda en el sentido de ser cien por ciento inclusiva y de imponer obligaciones a todos los países. «La agenda tiene que romper con la idea de que existen países desarrollados porque estos en algunos conceptos están menos avanzados. No obstante, no podemos amalgamar como si todas las carencias fueran las mismas en todos los países». Así, ha apuntado que se tiene que tener una doble perspectiva: una agenda estructural con las pautas de comportamiento que requieren un tiempo largo y un cambio cultural fuerte y una agenda de emergencias con aquello en lo que hay que trabajar con inmediatez.
Sobre el principio de «indivisibilidad», ha señalado que hay que trabajar en la transversalidad y que «todavía estamos retrasados en la gestión horizontal y supone un desafío a todos los niveles porque en los gobiernos e, incluso, en la sociedad civil se trabaja de forma vertical y esto supone cambiar la forma en que se hace política».


En cuanto al principio de «integridad», Surasky ha explicado que no se pueden desagregar los objetivos y, por eso, no tiene sentido que una ciudad o país se encargue de un objetivo concreto, a pesar de que tienen que priorizarse. «La pregunta que tengo que hacer no es qué es más importante sino cual puede ser la puerta de entrada para lograr los 17 objetivos», ha apuntado.
En cuanto a la equidad de género y la igualdad de oportunidades ha señalado que «con la agenda se ha dado un paso atrás en derechos de la mujer porque ha sido un producto de negociación política y no se puede plantear una igualdad real si se sigue teniendo como marca el patriarcado».
Finalmente, ha hecho referencia a la gestión de los datos para la evaluación y seguimiento. «Actualmente, sobran las herramientas para gestionar cualquier nivel de datos, el problema es la intención de los datos y la visibilización de realidades. No es una discusión técnica, el verdadero problema es lo que se quiere mostrar y lo que no», ha afirmado.
Fotografías