Valencià:
La Universitat Jaume I de Castelló s'ha posicionat en el quart lloc espanyol, tercera dels centres universitaris, en el llistat d'investigadors altament citats mundialment (Highly Cited Researchers) elaborat anualment per la companyia nord-americana Clarivate Analytics.
Els professors Juan Bisquert, Iván Mora-Seró, Germà García-Belmonte i Francisco Fabregat-Santiago (aquests dos per primera vegada) de l'Institut de Materials Avançats (INAM), juntament amb Víctor Flors, del Departament de Ciències Agràries i del Medi Natural, se situen entre els científics més destacats en l'edició de 2018 després d'haver publicat els articles més citats en els últims deu anys.
La rectora, Eva Alcón, ha comentat que «és una molt bona noticia per a la Universitat, perquè fa palesa la constant dedicació i esforç del personal investigador en la generació de noves solucions que afavorisquen el progrés de la societat».
Dels 114 investigadors i investigadores inclosos a la llista, dotze estan a les universitats públiques valencianes: cinc a la Jaume I, quatre a la Universitat de València, dos a la Universitat Politècnica de València i un a la Universitat Miguel Hernández d’Elx. En l’àmbit nacional, l’UJI se situa en el quart lloc, darrere del Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC) amb 19 investigadors i investigadores altament citats; la Universitat de Barcelona amb 12 i la Universitat de Granada amb 7.
L’INAM ES POSICIONA COM A CENTRE DE REFERÈNCIA EN TRES ANYS
Els investigadors de l’UJI pertanyen als camps de la química (Bisquert, Mora-Seró i Fabregat-Santiago), la ciència multidisciplinària (García-Belmonte) i la ciència de plantes i animals (Flors); i els quatre primers formen part de l’Institut de Materials Avançats (INAM), el que situa aquesta estructura en l’àmbit de la química al mateix nivell d’institucions com l’UCLA, el MIT, Harvard o Princeton.
L'INAM va nàixer en 2015 amb l'objectiu de convertir-se en un centre de referència internacional en la recerca científica i tècnica per al desenvolupament de nous materials avançats principalment per als àmbits de l'energia, l'optoelectrònica i la catàlisi gràcies a la col·laboració interdisciplinària entre investigadors de diferents àmbits, entre els quals destaca la física, la química i àrees relacionades.
L’Institut està integrat actualment per prop de 50 investigadors i investigadores que treballen per aconseguir nous materials funcionals que generen aplicacions en subministrament d’energia neta i emmagatzematge, il·luminació o la creació de productes químics d'alt valor afegit. Per això, encara que l’institut està subdividit en seccions, hi ha una estratègia comuna de recerca que permet abordar amb major seguretat problemes interdisciplinaris.
INVESTIGADORS MÉS CITATS
El professor Juan Bisquert és catedràtic de Física Aplicada i director de l'Institut de Materials Avançats. Ha publicat més de tres-cents articles en revistes de recerca i una sèrie de llibres de referència, Physics of Solar Cells i Nanostructured Energy Devices. És editor sènior de la revista Journal of Physical Chemistry Letters i membre del consell editorial d’Energy & Environmental Science. Compta amb 30.372 citacions i un índex h de 89. Realitza recerca experimental i teòrica sobre els materials i dispositius per a la producció i l'emmagatzematge de les energies netes. Els seus principals temes d'interès són els materials i processos en les cèl·lules solars de perovskita i la producció de combustible solar.
Per la seua banda, Iván Mora-Seró és investigador del Departament de Física i director del Grup de Semiconductors Avançats en l'Institut de Materials Avançats. Va obtenir el Premi Idea en l'edició de 2011 en la categoria de ciències fisicoquímiques, ha publicat prop de 162 articles i el seu índex h és de 56. L'any 2016 va estar becat per l'Institut Weizmann de Ciències d'Israel. Les seues recerques se centren en els nous conceptes per a la conversió fotovoltaica i l'emissió de llum (LED i amplificadors de llum) sobre la base dels dispositius de nanoescala i materials semiconductors (punts quàntics i perovskites d'halur de plom). Recentment ha aconseguit un projecte del European Research Council (ERC), considerats els projectes més prestigiosos en l’àmbit europeu, denominat «No Limit».
Germà Garcia-Belmonte és professor titular de Física Aplicada i membre de l’Institut de Materials Avançats. Ha publicat 187 articles en revistes de recerca i té 10.270 cites i un índex h de 50. Ha estudiat els processos d'intercalació en òxids i pel·lícules de polímers per mètodes d'impedància. Segueix recerques en diverses àrees dins del camp de l'electrònica orgànica i l'energia fotovoltaica com a mecanismes electrònics en díodes orgànics emissors de llum, energia fotovoltaica orgànica i cèl·lules solars de plàstic i de capa prima. Actualment està realitzant recerques en el tema de les cèl·lules solars basades en perovskita. També d'interès és la cinètica electroquímica dels elèctrodes per a bateries. La física dels dispositius que utilitza espectroscòpia d'impedància (incloent-hi modelatge i mesurament) és el seu tema principal.
Francisco Fabregat-Santiago és professor del Departament de Física i investigador de l'Institut de Materials Avançats. És autor de 100 articles revisats per parells i capítols de llibres, que acumulen més de 12.313 cites amb un índex h de 49. És un expert en caracterització electro-òptica de dispositius pels seus treballs en l'ús de l’espectroscòpia d'impedància per modelar, analitzar i interpretar les característiques elèctriques (acumulació de càrrega, reaccions de transferència i transport) de pel·lícules i dispositius que inclouen pel·lícules nanoestructurades ZnO i TiO2 (nanocoloides, nanorods i nanotubs), cèl·lules solars sensibilitzades amb tint, materials electrocromàtics i estat líquid i solgut. Els seus interessos se centren en l'anàlisi de les propietats fonamentals dels nanomaterials i biomaterials per a la seua aplicació en cèl·lules solars, descontaminació d'aigua fotoinduïda, bioenergia i sensors.
Víctor Flors dirigeix el grup de recerca Metabolic Integration and Cell Signaling. Compta amb 4.139 citacions, més de setanta publicacions i un índex h de 30. És revisor de publicacions científiques com Nature Chemical Biology, Plant Physiology o New Phytologist, entre altres, i coodinador del Grup de Resistència Induïda de la International Organisation for Biological and Integrated Control (IOBC). Les seues principals línies de recerca se centren en el sistema immune de plantes i interacció amb l'entorn i en els mecanismes de condicionament del sistema immune vegetal coneguts com defense priming.
Highly Cited Researchers identifica el personal científic influent que ha obtingut reconeixement constant mitjançant un alt nombre de cites. Tria els articles publicats en revistes científiques indexades en el Web of Science Core Collection durant els anys compresos entre 2006 i 2016 i només té en compte els Highly Cited Papers, aquells articles d'impacte excepcional que es classifiquen en el top 1% de les cites per camp científic i any indexades en el Web of Science. En aquesta edició, aproximadament, hi ha 6.000 investigadors i investigadores en 4.000 camps específics i uns 2.000 en ciència multidisciplinària.
Més informació: https://hcr.clarivate.com/

Español:
La Universitat Jaume I de Castelló se ha posicionado en el cuarto lugar español, tercera de los centros universitarios, en el listado de investigadores altamente citados mundialmente (Highly Cited Researchers) elaborado anualmente por la compañía norteamericana Clarivate Analytics.
Los profesores Juan Bisquert, Iván Mora-Seró, Germà García-Belmonte y Francisco Fabregat Santiago (estos dos por primera vez) del Instituto de Materiales Avanzados (INAM), junto con Víctor Flors, del Departamento de Ciencias Agrarias y del Medio Natural, se sitúan entre los científicos más destacados en la edición de 2018 después de haber publicado los artículos más citados en los últimos diez años.
La rectora, Eva Alcón, ha comentado que «es una muy buena noticia para la Universidad, porque evidencia la constante dedicación y esfuerzo del personal investigador en la generación de nuevas soluciones que favorezcan el progreso de la sociedad».
De los 114 investigadores e investigadoras incluidos en la lista, doce están en las universidades públicas valencianas: cinco en la Jaume I, cuatro en la Universitat de València, dos en la Universitat Politècnica de València y uno en la Universidad Miguel Hernández de Elche. En el ámbito nacional, la UJI se sitúa en el cuarto lugar, detrás del Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC) con 19 investigadores e investigadoras altamente citados; la Universitat de Barcelona con 12 y la Universidad de Granada con 7.
El INAM SE POSICIONA COMO CENTRO DE REFERENCIA EN TRES AÑOS
Los investigadores de la UJI pertenecen a los campos de la Química (Bisquert, Mora-Seró y Fabregat-Santiago), la ciencia multidisciplinaria (García-Belmonte) y la ciencia de plantas y animales (Flors), y los cuatro primeros forman parte del Instituto de Materiales Avanzados (INAM), situando esta estructura en el ámbito de la química al mismo nivel de instituciones como la UCLA, el MIT, Harvard o Princeton.
El INAM nació en 2015 con el objetivo de convertirse en un centro de referencia internacional en la investigación científica y técnica para el desarrollo de nuevos materiales avanzados principalmente para los ámbitos de la energía, la optoelectrónica y la catálisis gracias a la colaboración interdisciplinaria entre investigadores de diferentes ámbitos, entre los que destaca la física, la química y áreas relacionadas.
El Instituto está integrado actualmente por cerca de 50 investigadores e investigadoras que trabajan para conseguir nuevos materiales funcionales que generan aplicaciones en suministro de energía limpia y almacenamiento, iluminación o creación de productos químicos de alto valor añadido. Por eso, aunque el instituto está subdividido en secciones, hay una estrategia común de investigación que permite abordar con mayor seguridad problemas interdisciplinarios.
INVESTIGADORES MÁS CITADOS
El profesor Juan Bisquert es catedrático de Física Aplicada y director del Instituto de Materiales Avanzados. Ha publicado más de trescientos artículos en revistas de investigación y una serie de libros de referencia, Physics of Solar Cells y Nanostructured Energy Devices. Es editor senior de la revista Journal of Physical Chemistry Letters y miembro del consejo editorial de Energy & Environmental Science. Cuenta con 30.372 citaciones y un índice h de 89. Realiza investigación experimental y teórica sobre los materiales y dispositivos para la producción y el almacenamiento de las energías limpias. Sus principales temas de interés son los materiales y procesos en las células solares de perovskita y la producción de combustible solar.
Por su parte, Iván Mora-Seró es investigador del Departamento de Física y director del Grupo de Semiconductores Avanzados en el Instituto de Materiales Avanzados. Obtuvo el premio Idea en la edición de 2011 en la categoría de ciencias físico-químicas, ha publicado cerca de 162 artículos y su índice h es de 56. El año 2016 estuvo becado por el Instituto Weizmann de Ciencias de Israel. Sus investigaciones se centran en los nuevos conceptos para la conversión fotovoltaica y la emisión de luz (LED y amplificadores de luz) en base a los dispositivos de nanoescala y materiales semiconductores (puntos cuánticos y perovskitas de haluro de plomo). Recientemente ha conseguido un proyecto del European Research Council (ERC), considerados los proyectos más prestigiosos en el ámbito europeo, denominado «No Limit».
Germà Garcia-Belmonte es profesor titular de Física Aplicada y miembro del Instituto de Materiales Avanzados. Ha publicado 187 artículos en revistas de investigación y tiene 10.270 citas y un índice h de 50. Ha estudiado los procesos de intercalación en óxidos y películas de polímeros por métodos de impedancia. Sigue investigaciones en varias áreas dentro del campo de la electrónica orgánica y la energía fotovoltaica como mecanismos electrónicos en diodos orgánicos emisores de luz, energía fotovoltaica orgánica y células solares de plástico y de capa delgada. Actualmente está realizando investigaciones en el tema de las células solares basadas en perovskita. También de interés es la cinética electroquímica de los electrodos para baterías. La física de los dispositivos que utiliza espectroscopia de impedancia (incluyendo modelado y medición) es su tema principal.
Francisco Fabregat-Santiago es profesor en el Departamento de Física e investigador del Instituto de Materiales Avanzados. Es autor de 100 artículos revisados por pares y capítulos de libros, que acumulan más de 12.313 citas con un índice h de 49. Es un experto en caracterización electro-óptica de dispositivos por sus trabajos en el uso de la espectroscopia de impedancia para modelar, analizar e interpretar las características eléctricas (acumulación de carga, reacciones de transferencia y transporte) de películas y dispositivos que incluyen películas nanoestructuradas ZnO y TiO2 (nanocoloides, nanorods y nanotubos), células solares sensibilizadas con tinte, materiales electrocromáticos y estado líquido y sólido. Sus intereses se centran en el análisis de las propiedades fundamentales de los nanomateriales y biomateriales para su aplicación en células solares, descontaminación de agua fotón inducida, bioenergía y sensores.
Víctor Flors dirige el grupo de investigación Metabolic Integration and Cell Signaling. Cuenta con 4.139 citaciones, más de setenta publicaciones y un índice h de 30. Es revisor de publicaciones científicas como Nature Chemical Biology, Plant Physiology o New Phytologist, entre otras, y coordinador del Grupo de Resistencia Inducida de la International Organisation for Biological and Integrated Control (IOBC). Sus principales líneas de investigación se centran en el sistema inmune de plantas e interacción con el entorno y en los mecanismos de acondicionamiento del sistema inmune vegetal conocidos como defense priming.
Highly Cited Researchers identifica al personal científico influyente que ha obtenido reconocimiento constante mediante un alto número de citas. Elige los artículos publicados en revistas científicas indexadas en la Web of Science Core Collection durante los años comprendidos entre 2006 y 2016 y sólo tiene en cuenta los Highly Cited Papers, aquellos artículos de impacto excepcional que se clasifican en el top 1% de las citas por campo científico y año indexadas en el Web of Science. En esta edición, aproximadamente, hay 6.000 investigadores e investigadoras en 4.000 campos específicos y unos 2.000 en ciencia multidisciplinar.
Más información: https://hcr.clarivate.com/