Valencià:
El catedràtic de Literatura Medieval de la Universitat Jaume I Tomàs Martínez Romero ha presentat a Barcelona les Epístoles a Lucili de Sèneca dins la col·lecció «Els Nostres Clàssics» de l’Editorial Barcino. L’obra, en tres volums, aplega la traducció catalana medieval de les cartes que Luci Anneu Sèneca va enviar al seu amic Lucili. L’acte de presentació va tindre lloc el 28 d’abril de 2016 a la seu de l’Institut d’Estudis Catalans a Barcelona. Aquesta edició crítica representa la culminació d'una investigació realitzada pel professor de l’UJI durant set anys i s'emmarca dins d'un ambiciós projecte com és l'edició de totes les traduccions catalanes medievals del filòsof cordovès.
Aquestes epístoles són l’expressió més completa i humana del pensament de Sèneca, un dels filòsofs més destacats de l’estoïcisme romà, entre Ciceró i Marc Aureli. Es tracta d’una de les obres més difoses del corpus senequià durant la baixa edat mitjana. En les epístoles, Sèneca es manifesta com a mestre i exemple d’una filosofia de vida presidida pel domini de la raó sobre les passions, pel coratge davant les adversitats i per la llibertat interior de l’home, inclòs el dret al suïcidi, davant dels arbitris imprevisibles de la fortuna.
Tomàs Martínez Romero, director del Departament de Filologia i Cultures Europees de l’UJI i membre de l'Institut d'Estudis Catalans, ha estat l’encarregat de dur a terme l’edició crítica de les dues traduccions catalanes medievals conservades de les Epístoles a Lucili de Sèneca. Aquesta és la primera vegada que s'edita la versió antiga de les Epístoles en una llengua romànica, cosa que no s'ha fet encara en francès, italià o espanyol, llengües a les quals també es traduí aquesta obra de Sèneca.  
Influencia en autors catalans medievals
Arran de l’eclosió literària de les llengües vulgars a partir del segle XIII, Sèneca es va traduir al català i va esdevenir una de les principals lectures filosòfiques dels autors i lectors catalans dels segles XIV i XV. El seu pensament constitueix un dels fonaments de la poesia d’Ausiàs March i també va influir en Bernat Metge, Joan Roís de Corella i Joanot Martorell. Luci Anneu Sèneca (4 a.C. Còrduba, Hispània Bètica – 65 d.C. Roma), nascut al si d’una família lletraferida i dotat per a l’oratòria, es va interessar per la filosofia, i ja de jove inicià una carrera política que va culminar amb el seu nomenament com a tutor i preceptor de Neró. Les Epístoles a Lucili van ser escrites per un filòsof totalment retirat de la vida pública.
Amb aquestes gairebé 1.000 pàgines de les Epístoles, la prestigiosa col·lecció «Els Nostres Clàssics» compta ja amb cinc dels sis volums programats pel Tomàs Martínez, que anteriorment ja havia publicat les Tragèdies en dos volums. L’acte de presentació de l’obra va comptar amb la presència de Josep Massot i Muntaner, president de la Secció Històrico-Arqueològica de l'IEC; Carles Duarte, president de la Fundació Carulla, i l’autor de l’obra, Tomàs Martínez Romero.

Español:
El catedrático de Literatura Medieval de la Universitat Jaume I Tomàs Martínez Romero ha presentado en Barcelona las Epístoles a Lucili de Séneca dentro de la colección «Els Nostres Clàssics» de la Editorial Barcino. La obra reúne en tres volúmenes la traducción catalana medieval de las cartas que Lucio Anneo Séneca envió a su amigo Lucilio. El acto de presentación tuvo lugar el 28 de abril de 2016 en la sede del Institut d’Estudis Catalans en Barcelona. Esta edición crítica representa la culminación de una investigación realizada por el profesor de la UJI durante siete años y se enmarca dentro de un ambicioso proyecto, como es la edición de todas las traducciones catalanas medievales del filósofo cordobés.
Estas epístolas son la expresión más completa y humana del pensamiento de Séneca, uno de los filósofos más destacados del estoicismo romano, entre Cicerón y Marco Aurelio. Se trata de una de las obras más difundidas del corpus de Séneca durante la baja Edad Media. Séneca se manifiesta en las mismas como maestro y ejemplo de una filosofía de vida presidida por el dominio de la razón sobre las pasiones, por el coraje ante las adversidades y por la libertad interior del hombre, incluido el derecho al suicidio, frente a los arbitrios imprevisibles de la fortuna.
Tomàs Martínez Romero, director del Departamento de Filología y Culturas Europeas de la UJI y miembro del Institut d’Estudis Catalans, ha sido el encargado de llevar a cabo la edición crítica de las dos traducciones catalanas medievales conservadas de las Epístoles a Lucili de Séneca. Esta es la primera vez que se edita la versión antigua de las Epístoles en una lengua románica, cosa que no se ha hecho todavía en francés, italiano o español, lenguas a las que también se tradujo esta obra de Séneca. 
Influencia en autores catalanes medievales 
A raíz de la eclosión literaria de las lenguas vulgares a partir del siglo XIII, Séneca se tradujo al catalán y se produjo una de las principales lecturas filosóficas de los autores y lectores catalanes de los siglos XIV y XV. Su pensamiento constituye uno de los fundamentos de la poesía de Ausiàs March y también influyó en Bernat Metge, Joan Roís de Corella y Joanot Martorell. Lucio Anneo Séneca (4 a.C. Còrduba, Hispania Bética – 65 d.C. Roma), nacido en el seno de una familia amante de las letras y dotado para la oratoria, se interesó por la filosofía, y ya de joven inició una carrera política que culminó con su nombramiento como tutor y preceptor de Nerón. Las Epístoles a Lucili fueron escritas por un filósofo totalmente retirado de la vida pública.
Con estas casi 1.000 páginas de las Epístoles, la prestigiosa colección «Els Nostres Clàssics» cuenta ya con cinco de los seis volúmenes programados por Tomàs Martínez, que anteriormente ya había publicado las Tragèdies en dos volúmenes. El acto de presentación de la obra contó con la presencia de Josep Massot i Muntaner, presidente de la Secció Històrico-Arqueològica de l'IEC; Carles Duarte, presidente de la Fundació Carulla, y el autor de la obra, Tomàs Martínez Romero.