Valencià:
El rector de la Universitat Jaume I, Vicent Climent, ha destacat la importància de les obres de la Facultat de Ciències de la Salut tant per ser la infraestructura més ambiciosa que s’està construït en aquests moments a Castelló, com per la seua transcendència pel que fa a oferta formativa i en l’àmbit de la investigació. El rector ha destacat aquesta aportació durant la visita a les obres d’inici de construcció del segon i tercer mòdul de la Facultat a la que han assistit el conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, Vicent Marzà, i l’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, a més de membres del Consell de Direcció, del Consell Social i de la Junta de Centre de la Facultat de Ciències de la Salut (FCS) de l’UJI.
Una vegada finalitzades, en primavera de 2015, les obres del primer mòdul de la Facultat destinat a investigació, el passat mes de desembre començaren les obres del segon i el tercer mòdul, dedicats a serveis centrals i aulari respectivament. Climent va destacar la importància d’aquest projecte per a atendre les necessitats de l’estudiantat de Ciències de la Salut, que està previst que passe dels 1.350 alumnes actuals a uns 1.600 quan es complete la implantació del Grau de Medicina i es consolide l’oferta de màsters, una oferta que incrementaria el personal docent i investigador dels 200 membres actuals a uns 250.
Durant la visita a les obres, el conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport s’ha mostrat molt satisfet «amb l’exemple que suposa la Universitat Jaume I pel que fa a gestió eficient dels diners públics», i ha senyalat com la construcció de la Facultat de Ciències de la Salut és una clara mostra de construcció dirigida a millorar el futur de les persones i de la societat, que a més està realitzada amb criteris d’eficiència i sostenibilitat. Tant el conseller com el rector han fet referència al fet que les obres de la FCS es podran finançar gràcies a l’acord signat per l’UJI i la Generalitat de destinar el pagament del deute històric a aquesta construcció, que es completarà en un futur amb els mòduls quatre i cinc destinats a un nou aulari i una segona zona d’investigació.
Les obres del segon y tercer mòdul tenien un pressupost inicial de 17.754.120,80 euros que en el procés d’adjudicació es va reduir a 15.550.420,05, el que permetrà destinar els 2.203.700,75 euros de diferència al futur equipament d'aquests mòduls. L’adjudicació de l’obra civil i les instal·lacions elèctriques es va concedir a l’empresa Becsa mentre que les instal·lacions hidràuliques i climatització es van adjudicar a Veolia. Amb aquests dos mòduls, que es preveu que estiguen finalitzats a finals de 2017, es completarà la primera fase de la Facultat que constarà de tres edificis corresponents a recerca, serveis comuns i docència. Els tres mòduls estaran integrats i units per uns patis interiors i tindran una superfície construïda de més de 12.000 m2.
El director de l’Oficina Tècnica d’Obres i Projectes, José Pitart, ha explicat als assistents a la visita que les premisses bàsiques en la construcció de la FCS han sigut, en primer lloc, que cada un del mòduls que es construeix puga funcionar de forma independent fins que es complete la construcció dels cinc mòduls. En segon lloc, Pitart recorda que s’ha fet prevaldre la construcció sostenible; així, tots els edificis s'han dissenyat d'acord amb normes mediambientals que busquen la major eficiència energètica, amb un estalvi important en la producció de calor a l'hivern i fred a l'estiu. De fet, l'edifici té una certificació de quatre fulles verdes de Green Building Council d'Espanya, la segona més exigent. En aquest sentit, Pitart ha explicat com la paret sud-oest dels patis que uneixen els diferents edificis està dissenyada com façana verda, el que afavorirà la generació dels microclimes més adients. A més, la ceràmica utilitzada en les façanes ventilades permet millorar la qualitat de l’aire ja que la seua composició amb òxid de titani genera una reacció d’absorció de l’òxid de nitrogen de l’aire.
Pel que fa a la distribució dels edificis d’aquesta primera fase, per plantes, en els tres mòduls hi ha un soterrani amb laboratoris, sala d'actes, sales d'estudi i despatxos. La planta baixa estarà dedicada a aules, cafeteria, reprografia, despatxos i laboratoris, i la primera acollirà el deganat, la sala de graus i la sala de juntes, a més d'espais per a més aules, despatxos i laboratoris, com les plantes segona i tercera.
Fotografies

Español:
El rector de la Universitat Jaume I, Vicent Climent, ha destacado la importancia de las obras de la Facultad de Ciencias de la Salud tanto por ser la infraestructura más ambiciosa que se está construido en estos momentos en Castellón, como por su trascendencia en lo referente a oferta formativa y en el ámbito de la investigación. El rector ha destacado esta aportación durante la visita a las obras de inicio de construcción del segundo y tercer módulo de la Facultad a la que han asistido el consejero de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, Vicent Marzà, y la alcaldesa de Castellón, Amparo Marco, además de miembros del Consejo de Dirección, del Consejo Social y de la Junta de Centro de la Facultad de Ciencias de la Salud (FCS) de la UJI.
Una vez finalizadas, en primavera de 2015, las obras del primer módulo de la Facultad destinado a investigación, el pasado mes de diciembre empezaron las obras del segundo y el tercer módulo, dedicados a servicios centrales y aulario, respectivamente. Climent destacó la importancia de este proyecto para atender las necesidades del estudiantado de Ciencias de la Salud, que está previsto que pase de los 1.350 alumnos actuales a unos 1.600 cuando se complete la implantación del Grado de Medicina y se consolide la oferta de másteres, una oferta que incrementaría el personal docente e investigador de los 200 miembros actuales a unos 250.
Durante la visita a las obras, el consejero de Educación, Investigación, Cultura y Deporte se ha mostrado muy satisfecho «con el ejemplo que supone la Universitat Jaume I en cuanto a gestión eficiente del dinero público» y ha señalado cómo la construcción de la Facultad de Ciencias de la Salud es una clara muestra de construcción dirigida a mejorar el futuro de las personas y de la sociedad, y que además está realizada con criterios de eficiencia y sostenibilidad. Tanto el consejero como el rector han hecho referencia al hecho que las obras de la FCS se podrán financiar gracias al acuerdo firmado por la UJI y la Generalitat de destinar el pago de la deuda histórica a esta construcción, que se completará en un futuro con los módulos cuatro y cinco destinados a un nuevo aulario y una segunda zona de investigación.
Las obras del segundo y tercer módulo tenían un presupuesto inicial de 17.754.120,80 euros que en el proceso de adjudicación se redujo a 15.550.420,05, lo que permitirá destinar los 2.203.700,75 euros de diferencia al futuro equipamiento de estos módulos. La adjudicación de la obra civil y las instalaciones eléctricas se concedió a la empresa Becsa mientras que las instalaciones hidráulicas y climatización se adjudicaron a Veolia. Con estos dos módulos, que se prevé que estén concluidos a finales de 2017, se completará la primera fase de la Facultad que constará de tres edificios correspondientes a investigación, servicios comunes y docencia. Los tres módulos estarán integrados y unidos por unos patios interiores y tendrán una superficie construida de más de 12.000 m2.
El director de la Oficina Técnica de Obras y Proyectos, José Pitart, ha explicado a los asistentes a la visita que las premisas básicas en la construcción de la FCS han sido, en primer lugar, que cada uno del módulos que se construye pueda funcionar de forma independiente hasta que se complete la construcción de los cinco módulos. En segundo lugar, Pitart recuerda que se ha primado la construcción sostenible. Así, todos los edificios se han diseñado de acuerdo con normas medioambientales que buscan la mayor eficiencia energética, con un ahorro importante en la producción de calor en invierno y frío en verano. De hecho, el edificio tiene una certificación de cuatro hojas verdes del Green Building Council de España, la segunda más exigente. En este sentido, Pitart ha explicado que la pared suroeste de los patios que unen los diferentes edificios está diseñada como fachada verde, lo que favorecerá la generación de los microclimas más adecuados. Además, la cerámica utilizada en las fachadas ventiladas permite mejorar la calidad del aire puesto que su composición con óxido de titanio genera una reacción de absorción del óxido de nitrógeno del aire.
En cuanto a la distribución de los edificios de esta primera fase, por plantas, en los tres módulos hay un sótano con laboratorios, sala de actos, salas de estudio y despachos. La planta baja estará dedicada a aulas, cafetería, reprografía, despachos y laboratorios, y la primera acogerá el decanato, la sala de grados y la sala de juntas, además de espacios para más aulas, despachos y laboratorios, como las plantas segunda y tercera.
Fotografías