Valencià:
Els xiquets i xiquetes són capaços de reconèixer les peticions pragmàticament apropiades en tres llengües, gràcies a l’alt grau de consciència pragmàtica i independentment dels seus coneixements d’eixes llengües, segons es desprèn de la investigació realitzada per Laura Portolés Falomir, professora ajudant de la Universitat Jaume I de Castelló,  en la seua tesi doctoral «Multilingüisme precoç: anàlisi de la consciència pragmàtica i actituds lingüístiques en infants consecutius multilingües».


	La mostra per a l’estudi ha estat formada per 402 aprenents amb l’anglès com a tercera llengua en un sistema d’educació bilingüe, en concret, en 10 escoles diferents de la província de Castelló. L’anàlisi ha considerat dues variables: el factor d’edat, amb grups d’alumnat de 4-5 i 8-9 anys, i el model lingüístic, amb estudiantat del programa en línia valenciana i estudiantat en línia castellana.


	Les conclusions han mostrat l’alt grau de consciència pragmàtica de l’alumnat en totes les llengües i especialment en el cas de l’anglès en els infants de 4 i 5 anys. L’anàlisi ha servit per a refutar algunes de les recerques prèvies en aquest tema que consideraven que el grau de pragmàtica estava determinat pel nivell de competència lingüística en una llengua i que la consciència pragmàtica no s’adquiria fins als 7 anys, i ha servit per a demostrar que el bagatge multilingüe dels participants i la seua experiència com a aprenents de valencià i castellà els dóna una sèrie d’avantatges a l’hora d’adquirir una tercera llengua. La investigadora ha destacat que les habilitats i competències dels infants multilingües han aportat evidències de la competència multilingüe proposada per Herdina i Jessner (2002).


	Quan a les actituds lingüístiques, l’estudi ha constatat que, en general, existeixen unes actituds més favorables cap al castellà, seguit pel català i per l’últim, l’anglès. L’alumnat de preescolar mostra una preferència per la llengua minoritària i estrangera, mentre que el de primària prefereix la majoritària. Els resultats manifesten que l’estatus social d’una llengua pot influir en les actituds lingüístiques dels participants i que «la  instrucció a través de la llengua minoritària i l’estrangera és una condició necessària per a promoure el desenvolupament multilingüe», indica Laura Portolés.


	Els resultats també han corroborat que l’alumnat que segueix el programa d’ensenyament en valència ha realitzat millor el test de comprensió pragmàtica que els escolaritzats en el programa que té el castellà com a llengua predominant i que les seues actituds lingüístiques són més favorables en el model en valencià que en el de castellà. Per últim, l’estudi ha investigat la relació existent entre actituds de llengua i consciència pragmàtica, perquè la part afectiva és fonamental en el desenvolupament comunicatiu  i ha confirmat que l’adquisició multilingüe és un procés dinàmic on diverses variables estan interrelacionades.


	La tesi realitzada per Laura Portolés i dirigida per la professora Pilar Safont obri noves perspectives d’estudi del multilingüisme precoç des d’una perspectiva multilingüe i dinàmica, en examinar la interacció de diversos factors –com ara les habilitats pragmàtiques i els factors afectius– en el desenvolupament multilingüe en edats primerenques, tal com proposaven Herdina i Jessner en el seu model dinàmic del multilingüisme (DMM) a principis d’aquesta dècada.

Español:
Los niños y niñas son capaces de reconocer las peticiones pragmáticamente apropiadas en tres lenguas, gracias al alto grado de conciencia pragmática e independientemente de sus conocimientos de esas lenguas, según se desprende de la investigación realizada por Laura Portolés Falomir, profesora ayudante de la Universitat Jaume I de Castelló, en su tesis doctoral «Multilingüisme precoç: anàlisi de la consciència pragmàtica i actituds lingüístiques en infants consecutius multilingües».


	La muestra para el estudio ha estado formada por 402 aprendices con el inglés como tercera lengua en un sistema de educación bilingüe, en concreto, en 10 escuelas diferentes de la provincia de Castelló. El análisis ha considerado dos variables: el factor de edad, con grupos de alumnado de 4-5 y 8-9 años, y el modelo lingüístico, con estudiantado del programa en línea valenciana y estudiantado en línea castellana.


	Las conclusiones han mostrado el alto grado de conciencia pragmática del alumnado en todas las lenguas y especialmente en el caso del inglés en los niños de 4 y 5 años. El análisis ha servido para refutar algunas de las investigaciones previas en este tema que consideraban que el grado de pragmática estaba determinado por el nivel de competencia lingüística en una lengua y que la conciencia pragmática no se adquiría hasta los 7 años, y ha servido para demostrar que el bagaje multilingüe de los participantes y su experiencia como aprendices de valenciano y castellano les da una serie de ventajas a la hora de adquirir una tercera lengua. La investigadora ha destacado que las habilidades y competencias de los niños multilingües han aportado evidencias de la competencia multilingüe propuesta por Herdina y Jessner (2002).


	Respecto a las actitudes lingüísticas, el estudio ha constatado que, en general, existen unas actitudes más favorables hacia el castellano, seguido por el catalán y por el último, el inglés. El alumnado de preescolar muestra una preferencia por la lengua minoritaria y extranjera, mientras que el de primaria prefiere la mayoritaria. Los resultados manifiestan que el estatus social de una lengua puede influir en las actitudes lingüísticas de los participantes y que «la instrucción a través de la lengua minoritaria y la extranjera es una condición necesaria para promover el desarrollo multilingüe», indica Laura Portolés.


	Los resultados también han corroborado que el alumnado que sigue el programa de enseñanza en valenciano ha realizado mejor el test de comprensión pragmática que los escolarizados en el programa que tiene el castellano como lengua predominante y que sus actitudes lingüísticas son más favorables en el modelo en valenciano que en el de castellano. Por último, el estudio ha investigado la relación existente entre actitudes de lengua y conciencia pragmática, porque la parte afectiva es fundamental en el desarrollo comunicativo y ha confirmado que la adquisición multilingüe es un proceso dinámico donde varias variables están interrelacionadas.


	La tesis realizada por Laura Portolés y dirigida por la profesora Pilar Safont abre nuevas perspectivas de estudio del multilingüismo precoz desde una perspectiva multilingüe y dinámica, al examinar la interacción de varios factores –como por ejemplo las habilidades pragmáticas y los factores afectivos– en el desarrollo multilingüe en edades tempranas, tal como proponían Herdina y Jessner en su modelo dinámico del multilingüismo (DMM) a principios de esta década.