Valencià:
L’Institut Universitari d’Investigació de Materials Avançats de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI) ha participat en el projecte europeu Sunflower, l’objectiu del qual ha sigut el desenvolupament de materials orgànics fotovoltaics menys tòxics i viables per a la producció industrial. Un consorci format per 17 institucions, tant de recerca com empresarials, ha dut a terme aquest projecte europeu de l’àmbit de la nanotecnologia durant quatre anys i amb un pressupost global de 14,2 milions d’euros, amb un finançament de 10,1 milions del Setè Programa Marc de la Comissió Europea.
Els investigadors integrats en Sunflower han realitzat diversos estudis, entre els més reeixits dels quals hi ha el disseny d’una cèl·lula fotovoltaica orgànica que es pot imprimir i, en conseqüència, presenta una gran versatilitat. En definitiva, «es pot assegurar que gràcies a aquests treballs s’ha avançat en la consecució de cèl·lules solars de bon rendiment, baix cost i característiques arquitectòniques molt interessants», assegura el director de l’Institut Universitari d’Investigació de Materials Avançats (INAM), Juan Bisquert.
Els objectius de Sunflower eren molt ambiciosos, segons l’investigador del Departament de Física integrat en l’INAM Antonio Guerrero, ja que es pretenia «no solament millorar l’estabilitat i eficiència dels materials fotovoltaics, sinó també reduir els seus costos de producció». De fet, segons Guerrero, «s’han millorat els processos per a fer el salt del laboratori a l’escala industrial perquè, entre altres, s’han fet servir dissolvents no halogenats que són compatibles amb els mètodes de producció industrial i que redueixen considerablement la càrrega tòxica dels halogenats».
«La implicació del nostre institut en aquests projectes és de gran interès perquè una de les nostres línies prioritàries de recerca són els nous materials per a desenvolupar les energies renovables», apunta Bisquert, també catedràtic de Física Aplicada. A més, aquests consorcis impliquen el treball en comú de l’acadèmia i la indústria. En conseqüència, afegeix l’investigador, «s’afavoreix la transferència de coneixement a la societat i, en aquest cas, demostrem que materials orgànics investigats durant vint anys estan ja a prop d’esdevenir tecnologies viables».
CANVI D’ÚS DELS MATERIALS PLÀSTICS
La participació dels investigadors de l’UJI en Sunflower s’ha centrat a «millorar l’aspecte de reactivitat química dels materials o la compatibilitat estructural», assenyala el catedràtic de Física Aplicada i membre de l’INAM Germà Garcia. «Hem treballat per a passar dels conceptes de l’electrònica inorgànica en cèl·lules fotovoltaiques a la part de l’electrònica orgànica», afegeix. Els investigadors volien aprofitar les facultats d’absorció i conducció de materials plàstics i comprovar la seua capacitat de producció solar, un ús poc habitual perquè normalment s’utilitzen com a aïllants elèctrics.
Als laboratoris de l’UJI s’han estudiat els materials orgànics, uns dispositius molt complexos perquè tenen fins a vuit capes nanomètriques. «Hem fet mesures elèctriques avançades per a veure on es trobaven les pèrdues energètiques i, d’aquesta manera, poder informar els productors de materials i dispositius a fi de millorar l’estabilitat i eficàcia de les cèl·lules solars», explica Guerrero.
ENERGIA SOLAR EN OBJECTES QUOTIDIANS
«Les possibles aplicacions de la tecnologia fotovoltaica orgànica (OPV) són nombroses, des de dispositius electrònics mòbils dels consumidors fins a l'arquitectura», subratlla el coordinador del projecte gestionat pel Centre Suís d'Electrònica i Microtecnologia (CSEM), Giovanni Nisato. «Gràcies als resultats que hem obtingut, la fotovoltaica orgànica impresa es convertirà en part de la nostra vida quotidiana, i ens permetrà utilitzar l'energia renovable i respectuosa amb el medi ambient i amb un impacte positiu en la nostra qualitat de vida», segons Nisato.
El projecte europeu Sunflower s’ha desenvolupat durant 48 mesos amb l’objectiu principal d’estendre la vida útil i el cost-rendiment de la tecnologia fotovoltaica orgànica per mitjà d'un millor control de procés i la comprensió dels materials. A més, en opinió dels seus responsables, els resultats d’aquesta recerca podrien duplicar la quota de les energies renovables a la seua matriu energètica, del 14% el 2012 al 27-30% per a l'any 2030. De fet, Sunflower ha facilitat l’avanç cap a un augment significatiu en l'ús de l'energia solar incorporat en objectes d'ús quotidià.
El consorci Sunflower consta de 17 socis de tot Europa: CSEM (Suïssa), DuPont Teijin Films UK Ltd (Regne Unit), Amcor Flexibles Kreuzlingen AG (Suïssa), Agfa-Gevaert NV (Bèlgica), Fluxim AG (Suïssa), Universitat d'Anvers (Bèlgica), SAES Getters SPA (Itàlia), Consiglio Nazionale delle Ricerche-ISMN-Bologna (Itàlia), Hochschule für Life Sciences FHNW (Suïssa), Chalmers Tekniska Hoegskola AB (Suècia), Institut Fraunhofer zur Foerderung der Angewandten Forschung E.V. (Alemanya), Linköpings Universitet (Suècia), Universitat Jaume I de Castelló (Espanya), Genes'Ink (França), Centre Nacional d'Investigació Científica (França), Belectric OPV GmbH (Alemanya), i Merck KGaA (Alemanya).
Per la seua banda, les línies fonamentals d’investigació de l’INAM són els nous tipus de materials per a fer dispositius d’energies netes, cèl·lules solars basades en compostos de baix cost com ara la perovskita i altres orgànics. D’altra banda, s’hi estudia la producció de combustibles a partir de llum solar, trencant les molècules d’aigua i produint hidrogen i altres materials catalítics, en el vessant més químic, tots de gran importància en el context de la recerca internacional.
Més informació: http://www.sunflower-fp7.eu/site/
Videonotícia en el videoblog Ciència UJI TV

Español:
El Instituto Universitario de Investigación de Materiales Avanzados de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI) ha participado en el proyecto europeo Sunflower, cuyo objetivo ha sido el desarrollo de materiales orgánicos fotovoltaicos menos tóxicos y viables para la producción industrial. Un consorcio formado por 17 instituciones, tanto de investigación como empresariales, ha llevado a cabo este proyecto europeo del ámbito de la nanotecnología durante cuatro años y con un presupuesto global de 14,2 millones de euros, con una financiación de 10,1 millones del Séptimo Programa Marco de la Comisión Europea.
Los investigadores integrados en Sunflower han realizado varios estudios, entre los más exitosos de los cuales se cuenta el diseño de una célula fotovoltaica orgánica que se puede imprimir y, en consecuencia, presenta una gran versatilidad. En definitiva, «se puede asegurar que gracias a estos trabajos se ha avanzado en la consecución de células solares de buen rendimiento, bajo coste y características arquitectónicas muy interesantes», asegura el director del Instituto Universitario de Investigación de Materiales Avanzados (INAM), Juan Bisquert.
Los objetivos de Sunflower eran muy ambiciosos, según el investigador del Departamento de Física integrado en la INAM Antonio Guerrero, puesto que se pretendía «no solo mejorar la estabilidad y eficiencia de los materiales fotovoltaicos, sino también reducir sus costes de producción». De hecho, según Guerrero, «se han mejorado los procesos para dar el salto del laboratorio a la escala industrial porque, entre otros, se han usado disolventes no halogenados que son compatibles con los métodos de producción industrial y que reducen considerablemente la carga tóxica de los halogenados».
«La implicación de nuestro instituto en estos proyectos es de gran interés porque una de nuestras líneas prioritarias de investigación son los nuevos materiales para desarrollar las energías renovables», apunta Bisquert, también catedrático de Física Aplicada. Además, estos consorcios implican el trabajo en común de la academia y la industria. En consecuencia, añade el investigador, «se favorece la transferencia de conocimiento a la sociedad y, en este caso, demostramos que materiales orgánicos investigados durante veinte años están ya cerca de convertirse en tecnologías viables».
CAMBIO DE USO DE LOS MATERIALES PLÁSTICOS
La participación de los investigadores de la UJI en Sunflower se ha centrado en «mejorar el aspecto de reactividad química de los materiales o la compatibilidad estructural», señala el catedrático de Física Aplicada y miembro del INAM Germà García. «Hemos trabajado para pasar de los conceptos de la electrónica inorgánica en células fotovoltaicas a la parte de la electrónica orgánica», añade. Los investigadores querían aprovechar las facultades de absorción y conducción de materiales plásticos y comprobar su capacidad de producción solar, un uso poco habitual porque normalmente se utilizan como aislantes eléctricos.
En los laboratorios de la UJI se han estudiado los materiales orgánicos, unos dispositivos muy complejos porque tienen hasta ocho capas nanométricas. «Hemos realizado mediciones eléctricas avanzadas para ver dónde se encontraban las pérdidas energéticas y, de este modo, poder informar a los productores de materiales y dispositivos con objeto de mejorar la estabilidad y eficacia de las células solares», explica Guerrero.
ENERGÍA SOLAR EN OBJETOS COTIDIANOS
«Las posibles aplicaciones de la tecnología fotovoltaica orgánica (OPV) son numerosas, desde dispositivos electrónicos móviles de los consumidores hasta la arquitectura», subraya el coordinador del proyecto gestionado por el Centro Suizo de Electrónica y Microtecnología (CSEM), Giovanni Nisato. «Gracias a los resultados que hemos obtenido, la fotovoltaica orgánica impresa se convertirá en parte de nuestra vida cotidiana, y nos permitirá utilizar la energía renovable y respetuosa con el medio ambiente y con un impacto positivo en nuestra calidad de vida», según Nisato.
El proyecto europeo Sunflower se ha desarrollado durante 48 meses con el objetivo principal de extender la vida útil y el coste-rendimiento de la tecnología fotovoltaica orgánica por medio de un mejor control de proceso y la comprensión de los materiales. Además, en opinión de sus responsables, los resultados de esta investigación podrían duplicar la cuota de las energías renovables en su matriz energética, del 14% en 2012 al 27-30% para el año 2030. De hecho, Sunflower ha facilitado el avance hacia un aumento significativo en el uso de la energía solar incorporado en objetos de uso cotidiano.
El consorcio Sunflower consta de 17 socios de toda Europa: CSEM (Suiza), DuPont Teijin Films UK Ltd (Reino Unido), Amcor Flexibles Kreuzlingen AG (Suiza), Agfa-Gevaert NV (Bélgica), Fluxim AG (Suiza), Universidad de Amberes (Bélgica), SAES Getters SPA (Italia), Consiglio Nazionale delle Ricerche-ISMN-Bologna (Italia), Hochschule für Life Sciences FHNW (Suiza), Chalmers Tekniska Hoegskola AB (Suecia), Institut Fraunhofer zur Foerderung der Angewandten Forschung @E.V. (Alemania), Linköpings Universitet (Suecia), Universitat Jaume I de Castelló (España), Genes'Ink (Francia), Centro Nacional de Investigación Científica (Francia), Belectric OPV GmbH (Alemania), y Merck KGaA (Alemania).
Por su parte, las líneas fundamentales de investigación del INAM son los nuevos tipos de materiales para obtener dispositivos de energías limpias, células solares basadas en compuestos de bajo coste como por ejemplo la perovskita y otros orgánicos. Por otro lado, se estudia la producción de combustibles a partir de luz solar, rompiendo las moléculas de agua y produciendo hidrógeno y otros materiales catalíticos, en la vertiente más química, todos ellos de gran importancia en el contexto de la investigación internacional.
Más información: http://www.sunflower-fp7.eu/site/
Videonoticia en el videoblog Ciència UJI TV