Valencià:
La Xarxa d'Instituts Tecnològics de la Comunitat Valenciana (REDIT) en la qual està integrat l'Institut de Tecnologia Ceràmica (ITC) ha presentat avui a la Universitat Jaume I l'estudi: «Economia del coneixement, innovació i competitivitat», una iniciativa que ha comptat amb el suport de l'Agència Valenciana de la Innovació (AVI), sota la coordinació del catedràtic d'Economia Aplicada de la Universitat Politècnica de València, Francisco Mas.
Aquest informe recull el treball de 15 experts de reconegut prestigi de l'àmbit universitari, del qual es desprenen interessants conclusions que conviden a reflexionar sobre la importància que adquireix per al teixit empresarial el fet d'innovar per a així desmarcar-se de la competència i destacar.
En l'acte d'avui han intervingut el vicerector adjunt de Transferència, Innovació i Emprenedoria, David Cabedo, el president i director de REDIT, Fernando Saludes i Gonzalo Belenguer, respectivament, que han destacat el «múscul» d'innovació amb què compten les empreses que treballen amb els 11 centres tecnològics que integren la xarxa, i que s'orienten a sectors tradicionals de la Comunitat Valenciana com el ceràmic, el calçat, el tèxtil, metal-mecànic, etc., per citar-ne alguns exemples. Aquests sectors, malgrat ser considerats tradicionals, integren, gràcies a la seua col·laboració amb els instituts tecnològics i la universitat, una sèrie de tecnologies d'alt nivell que reverteixen en l'optimització de processos i productes i que donen lloc a l'obertura de nous camins i millors posicions en els mercats de tot el món.
«El fet d'estar reunits a la Universitat Jaume I, on s'integra l'ITC, que al seu torn, forma part de REDIT, il·lustra molt bé la col·laboració estratègica que existeix entre nosaltres», ha dit en la seua intervenció el president de REDIT, Fernando Saludes. A més, ha volgut destacar que «els fets demostren que en REDIT estem convençuts que únicament a través de la col·laboració entre els agents d'innovació podem aconseguir el nostre objectiu final de transferir el coneixement que generem al nostre teixit productiu, en benefici, en última instància, de la societat».
Per la seua part, el director de REDIT, Gonzalo Belenguer, ha ofert algunes dades sobre la labor que es desenvolupa en els centres tecnològics, com ara que «les empreses que treballen amb els instituts de la Xarxa són un 7% més productives i exporten un 25% més a països de fora de la Unió Europea».


Durant la presentació de l'informe, el catedràtic d'Economia Aplicada de la UPV, Francisco Mas, coordinador d'aquest estudi, ha posat l'accent principalment que les barreres a la innovació «no són únicament financeres, sinó que també són burocràtiques: cal simplificar els processos per a optar a les ajudes existents a la innovació».
Posteriorment, han intervingut en una taula redona Gustavo Mallol, director d’AICE-ITC; Roberto Arnau, subdirector de Programes d'Innovació de l'Agència Valenciana de la Innovació (AVI); F. Xavier Molina, catedràtic d'Organització d'Empreses de l'UJI i director de la Càtedra de Transformació del Model Econòmic GVA-UJI, a més de Luis Guaita, director d'I+D+i de l'empresa ceràmica Keraben Group. La taula redona ha sigut moderada pel director de Comunicació i Publicacions de la Universitat Jaume I de Castelló, Francisco Fernández Beltrán.
Luis Guaita, de l'empresa Keraben Grup, ha advertit durant la seua intervenció que és difícil per a les empreses en moltes ocasions «escoltar i integrar el coneixement que els arriba des d'instituts, universitats o organismes vinculats a la innovació, ja que el dia a dia en l'empresa és complicat, s'enfronta a diverses problemàtiques com la seua competència, el desenvolupament del producte, i diverses qüestions i problemes urgents i quotidians que cal resoldre immediatament, que sovint creen distància respecte al món que genera coneixement. Al final, és un problema de comunicació, necessitem escoltar-nos els uns als altres, estar a prop».


Per la seua part, Gustavo Mallol (AICE-ITC) ha asseverat que «des dels centres generadors de coneixement duem a terme molta I+D+i, però fa falta realment arribar a transferir aquest coneixement a l'empresa i cal continuar treballant per a arribar a incorporar industrialment les innovacions; hem fet múltiples diagnòstics en diferents països, estats i en diversos documents, però per a transferir cal involucrar a les empreses, els qui han d'innovar són les empreses, són, al final, elles, les companyies, les que han d'incorporar aquesta recerca i aquest coneixement que realitzem des de les universitats, instituts de REDIT i altres centres generadors d'innovació per a poder guanyar competitivitat». I ha afegit «tota la competitivitat i riquesa que puguin obtenir les empreses no té un altre objecte que millorar, al final, el benestar de totes les persones».


REDIT ha presentat aquest informe dijous 6 de juny a València i el pròxim 14 de juny el presentarà a la Universitat Miguel Hernández (Elx).
Imatges

Español:
La Red de Institutos Tecnológicos de la Comunitat Valenciana (REDIT) en la que está integrado el Instituto de Tecnología Cerámica (ITC) ha presentado hoy en la Universitat Jaume I el estudio: «Economía del conocimiento, innovación y competitividad», una iniciativa que ha contado con el apoyo de la Agencia Valenciana de la Innovación (AVI), bajo la coordinación del catedrático de Economía Aplicada de la Universitat Politècnica de València, Francisco Mas.
Este informe recoge el trabajo de 15 expertos de reconocido prestigio del ámbito universitario, del que se desprenden interesantes conclusiones que invitan a reflexionar sobre la importancia que adquiere para el tejido empresarial el hecho de innovar para así desmarcarse de la competencia y destacar.
En el acto de hoy han intervenido el vicerrector adjunto de Transferencia, Innovación y Emprendimiento, David Cabedo, el presidente y director de REDIT, Fernando Saludes y Gonzalo Belenguer, respectivamente, quienes han destacado el «músculo» de innovación con que cuentan las empresas que trabajan con los 11 centros tecnológicos que integran la red, y que se orientan a sectores tradicionales de la Comunitat Valenciana como el cerámico, el calzado, el textil, metalmecánico, etc., por decir algunos ejemplos. Sectores que, a pesar de ser considerados tradicionales, integran, gracias a su colaboración con los institutos tecnológicos y la universidad, una serie de tecnologías de alto nivel que revierten en la optimización de procesos y productos y que dan lugar a la  apertura de nuevos caminos y mejores posiciones en los mercados de todo el mundo.
«El hecho de estar reunidos en la Universitat Jaume I, en donde se integra el ITC, que a su vez, forma parte de REDIT, ilustra muy bien la colaboración estratégica que existe entre nosotros» ha dicho en su intervención el presidente de REDIT, Fernando Saludes.
Además, ha querido destacar que «los hechos demuestran que en REDIT estamos convencidos de que únicamente a través de la colaboración entre los agentes de innovación podemos conseguir nuestro objetivo final de transferir el conocimiento que generamos a nuestro tejido productivo, en beneficio, en última instancia de la sociedad».
Por su parte, el director de REDIT, Gonzalo Belenguer, ha ofrecido algunos datos sobre la labor que se desarrolla en los centros tecnológicos, como que «las empresas que trabajan con los institutos de la Red son un 7% más productivas y exportan un 25% más a países fuera de la Unión Europea».
Durante la presentación del informe, el catedrático de Economía Aplicada de la UPV, Francisco Mas, coordinador de este estudio, ha hecho especial hincapié en que las barreras a la innovación «no son únicamente financieras, sino que también son burocráticas, hay que simplificar los procesos para optar a las ayudas existentes a la innovación.
Posteriormente han intervenido en una mesa redonda Gustavo Mallol, director de AICE-ITC; Roberto Arnau, subdirector de Programas de Innovación de la Agencia Valenciana de la Innovación (AVI); F. Xavier Molina, catedrático de Organización de Empresas de la UJI y director de la Càtedra de Transformació del Model Econòmic GVA-UJI, además de Luis Guaita, director de I+D+i de la empresa cerámica KERABEN Group. La mesa redonda ha estado moderada por el director de Comunicación y Publicaciones de la Universitat Jaume I de Castelló, Francisco Fernández-Beltrán.
Luis Guaita, de la empresa Keraben Grupo, ha advertido durante su intervención que es difícil para las empresas en muchas ocasiones «escuchar e integrar el conocimiento que les llega desde institutos, universidades u organismos vinculados a la innovación, ya que el día a día en la empresa es complicado, se enfrenta a diversas problemáticas como su competencia, el desarrollo del producto, y varias cuestiones y problemas urgentes y cotidianos que resolver inmediatamente, que a menudo crean distancia con respecto al mundo que genera conocimiento. Al final, es un problema de comunicación, necesitamos escucharnos unos a otros, estar cerca».
Por su parte, Gustavo Mallol (AICE-ITC) ha aseverado que «desde los centros generadores de conocimiento llevamos a cabo mucha I+D+i pero hace falta realmente llegar a transferir ese conocimiento a la empresa y hay que seguir trabajando para llegar a incorporar industrialmente las innovaciones; hemos hecho múltiples diagnósticos en diferentes países, estados y en diversos documentos, pero para transferir hay que involucrar a las empresas, quienes tienen que innovar son las empresas, son, al final, ellas,  las compañías, las que tienen que incorporar esa investigación y ese conocimiento que realizamos desde las universidades, institutos de REDIT y otros centros generadores de innovación para poder ganar competitividad». Y ha añadido «toda la competitividad y riqueza que puedan obtener las empresas no tiene otro objeto que mejorar, al final, el bienestar de todas las personas».
REDIT ha presentado el jueves 6 de junio este informe en València y el próximo 14 de junio lo presentará en la Universidad Miguel Hernández (Elche).
Imágenes