Valencià:
El Grup de recerca de Dret del Treball, Seguretat Social i Prevenció de Riscos Laborals de la Universitat Jaume I va celebrar el passat 6 de novembre una jornada sobre Ocupació i Seguretat Social, emmarcada en un projecte de recerca del grup, amb l'objectiu d'analitzar els canvis que s'estan produint en matèria d'ocupació, amb treballadors que presenten carreres de segur discontínues i a temps parcial, i les conseqüències que té en la generació de drets de Seguretat Social tant actuals com futurs, com són les pensions de jubilació.


	En la inauguració de la jornada, Arántzazu Vicente Palacio, catedràtica de Dret del Treball i de la Seguretat Social de l'UJI, va explicar que «ens trobem amb una inadequació del sistema de Seguretat Social a la realitat de les formes d'ocupació actuals. A més, ha coincidit amb uns problemes de sostenibilitat del sistema de caràcter econòmic». Així, la catedràtica va destacar la necessitat de trobar solucions posat que «s'estan adoptant reformes que incidiran en tots els treballadors però s'encebaran especialment en treballadors amb carreres irregulars de segur. Cada vegada serà més difícil accedir a les prestacions i a més la quantia de les prestacions es veurà reduïda».


	A continuació, Francisca Moreno, professora de Dret del Treball i de la Seguretat Social de la Universitat Complutense de Madrid, va analitzar la política institucional de la Unió Europea respecte a la situació de l'ocupació i les pensions per als treballadors de major edat.


	Moreno va posar de manifest que les polítiques de la Unió Europea anteriors a l'arribada de la crisi en matèria de pensió i ocupació, centrades en l'augment de les taxes d'activitat dels treballadors de major edat, eren les que aportaven una solució més idònia al problema de sostenibilitat dels sistemes de pensions i no les polítiques promogudes arran de l'estratègia Europa 2020 que focalitzen en l'elevació legal de l'edat de jubilació. Així mateix, va afegir que també és molt important el manteniment d'un determinat nivell adequat de vida per a els qui reben pensions del sistema. «Aquesta qüestió de l'adequació sembla que s'ha oblidat en els últims anys» va apuntar.


	En aquesta línia, va fer una crítica a com la Unió Europea ha utilitzat el període de crisi per a «ressuscitar» la implementació d'un model amb base fonamental en pilars privats de pensions. «La crisi s'ha utilitzat com a excusa per a introduir un canvi ideològic en la matèria de l'estat de benestar posat que les retallades s'han imposat a les solucions idònies» va afirmar la catedràtica. Així mateix, va posar en relleu que la implementació dels nous objectius de la Unió en les legislacions nacionals dels estats membres ha sigut cridanerament ràpida i eficient i que cap de les mesures està relacionada amb el manteniment dels drets de pensió sinó amb les seues retallades. 


	«Després d'anys de treball en una solució basada en les millors pràctiques, amb participació de tots els agents socials en el procés d'elaboració i seguiment de les polítiques, el propòsit fonamental de les quals era el de millorar la cobertura i la viabilitat de l'estat de benestar europeu, la Unió Europea ha optat per sotmetre la seua elaborada planificació a uns interessos econòmics i financers que està portant amb si una reculada en els drets dels treballadors». Així, va explicar que les polítiques incorporades pels estats membres a les seues legislacions fonamentalment han perseguit i aconseguit la viabilitat de les pensions en termes econòmics deixant a un costat la seua adequació, és a dir, les condicions de vida d'els qui es jubilen una vegada accedeixen a la prestació. «No hi ha ni s'espera a mitjà termini no ja una millora sinó ni tan sols un manteniment del que ja teníem» va concloure.


	La jornada es va completar amb les conferències de José Luis Tortuero, catedràtic de la Universitat Complutense de Madrid, sobre la incidència del factor demogràfic en l'ocupació i jubilació, i d'Ignacio García Ninet, catedràtic de la Universitat de Barcelona, que va abordar el compliment del contracte de treball, les incapacitats laborals i l'absentisme laboral.

Fotografies

Español:
El Grupo de investigación de Derecho del Trabajo, Seguridad Social y Prevención de Riesgos Laborales de la Universitat Jaume I celebró el pasado 6 de noviembre una jornada sobre Empleo y Seguridad Social, enmarcada en un proyecto de investigación del grupo, con el objetivo de analizar los cambios que se están produciendo en materia de empleo, con trabajadores que presentan carreras de seguro discontinuas y a tiempo parcial, y las consecuencias que tiene en la generación de derechos de Seguridad Social tanto actuales como futuros, como son las pensiones de jubilación.


	En la inauguración de la jornada, Arántzazu Vicente Palacio, catedrática de Derecho del Trabajo y de la Seguridad Social de la UJI, explicó que «nos encontramos con una inadecuación del sistema de Seguridad Social a la realidad de las formas de empleo actuales. Además, ha coincidido con unos problemas de sostenibilidad del sistema de carácter económico». Así, la catedrática destacó la necesidad de encontrar soluciones puesto que «se están adoptando reformas que van a incidir en todos los trabajadores pero se van a cebar especialmente en trabajadores con carreras irregulares de seguro. Cada vez va a ser más difícil acceder a las prestaciones y además la cuantía de las prestaciones se va a ver reducida».


	A continuación, Francisca Moreno, profesora de Derecho del Trabajo y de la Seguridad Social de la Universidad Complutense de Madrid, analizó la política institucional de la Unión Europea respecto a la situación del empleo y las pensiones para los trabajadores de mayor edad.


	Moreno puso de manifiesto que las políticas de la Unión Europea anteriores a la llegada de la crisis en materia de pensión y empleo, centradas en el aumento de las tasas de actividad de los trabajadores de mayor edad, eran las que aportaban una solución más idónea al problema de sostenibilidad de los sistemas de pensiones y no las políticas promovidas a raíz de la estrategia Europa 2020 que focalizan en la elevación legal de la edad de jubilación. Asimismo, añadió que también es muy importante el mantenimiento de un determinado nivel adecuado de vida para quienes reciben pensiones del sistema. «Esta cuestión de la adecuación parece que se ha olvidado en los últimos años» apuntó.


	En esta línea,  hizo una crítica a cómo la Unión Europea ha utilizado el periodo de crisis para «resucitar» la implementación de un modelo con base fundamental en pilares privados de pensiones. «La crisis se ha utilizado como excusa para introducir un cambio ideológico en la materia del estado de bienestar puesto que los recortes se han impuesto a las soluciones idóneas» afirmó la catedrática. Asimismo, puso de relieve que la implementación de los nuevos objetivos de la Unión en las legislaciones nacionales de los estados miembros ha sido llamativamente rápida y eficiente y que ninguna de las medidas está relacionada con el mantenimiento de los derechos de pensión sino con los recortes en los mismos.


	«Tras años de trabajo en una solución basada en las mejores prácticas, con participación de todos los agentes sociales en el proceso de elaboración y seguimiento de las políticas, cuyo propósito fundamental era el de mejorar la cobertura y la viabilidad del estado de bienestar europeo, la Unión Europea ha optado por someter su elaborada planificación a unos intereses económicos y financieros que está trayendo consigo un retroceso en los derechos de los trabajadores». Así, explicó que las políticas incorporadas por los estados miembro a sus legislaciones fundamentalmente han perseguido y conseguido la viabilidad de las pensiones en términos económicos dejando a un lado la adecuación de las mismas, es decir, las condiciones de vida de quienes se jubilan una vez acceden a la prestación. «No hay, ni se espera a medio plazo, no ya una mejora sino ni siquiera un mantenimiento de lo que ya teníamos» concluyó.


	La jornada se completó con las conferencias de José Luis Tortuero, catedrático de la Universidad Complutense de Madrid, sobre la incidencia del factor demográfico en el empleo y jubilación, y de Ignacio García Ninet, catedrático de la Universidad de Barcelona, que abordó el cumplimiento del contrato de trabajo, las incapacidades laborales y el absentismo laboral.

Fotografías