Valencià:
Espaitec ha organitzat la jornada «Innotransfer: biogàs, una tendència energètica de futur» on el teixit empresarial valencià i l'entorn acadèmic de la Comunitat Valenciana han reflexionat sobre els reptes als quals s'enfronten en l'àmbit de la descarbonització a causa de la necessària reducció, eliminació i neutralització d'emissions de CO₂, emparades per la Llei Europea del Clima i Llei de Canvi Climàtic i Transició Ecològica de la Generalitat Valenciana, i a la importància de la transferència de coneixement universitat-empresa per a continuar millorant processos productius i incrementar l'eficiència energètica del sector.
El vicerector d'Innovació, Transferència i Divulgació Científica de la Universitat Jaume I, David Cabedo, ha inaugurat la jornada, acompanyat en la taula per Pedro Fresco, director general de Transició Ecològica de la Generalitat Valenciana, i, virtualment, pel vicepresident executiu de l'Agència Valenciana de la Innovació (AVI), Andrés García Reche.
Cabedo ha agraït el suport i la presència en la jornada Innotransfer dels directors generals de Transició Ecològica i Canvi Climàtic de la Generalitat Valenciana, Pedro Fresco i Celsa Monrós, respectivament. Fresco ha destacat que «el desenvolupament del biogàs s'ha convertit en els últims mesos en una de les prioritats de la Generalitat Valenciana, ja que actualment estem en un procés de descarbonització sense precedents».
Per part seua, García Reche ha assenyalat que «a la Comunitat Valenciana existeix un gran cabal de coneixement científic i tecnològic en matèries que tradicionalment no hem aprofitat com el biogàs, per la qual cosa és el moment de posar-se a treballar per a resoldre problemes d'aquesta magnitud».
La primera ponència ha tingut com a eix central la presentació de la Ruta Valenciana del Biogàs a càrrec de la directora general de Canvi Climàtic de la Generalitat Valenciana, Celsa Monrós, i el coordinador tècnic del document, Juan Mora. Aquest instrument, elaborat per la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural i Emergència Climàtica que recull la producció actual de biogàs en la Comunitat Valenciana, es desglossa segons la procedència de cada residu: aigües residuals, bioresidus, residus ramaders, restes herbàcies i residus de la indústria agroalimentària. Així doncs, l'objectiu del document és reduir un 3% les emissions globals de la Comunitat Valenciana.
A continuació ha intervingut el responsable del Departament d'Enginyeria Rural de la Unió de Llauradors i Ramaders de la Comunitat Valenciana, Carlos Parrado, qui ha analitzat la gestió sostenible de fems i purins. Segons ha definit Parrado, «una de les línies efectives a seguir en aquesta àrea és substituir els abonaments químics o de síntesis per fertilització orgànica, utilitzant fems i purins com a abonaments per a la producció agrícola».
Seguidament, el director d'Operacions en Inderen, Alejandro Lahoz, ha presentat quins són els reptes que suposa la construcció de plantes de biogàs. D'una banda, Lahoz ha assegurat que existeixen promotors potencials a Espanya com a productors i gestors de residus, inversors i comunitats energètiques. No obstant això, «l'escenari actual es caracteritza per un procés llarg per a autoritzar aquestes instal·lacions i una normativa poc específica», ha apuntat.
La trobada ha avançat amb la ponència de la consultora especialista en Biogàs i Gasos Renovables de Biovic, Sara Milner, qui ha assenyalat que «el biogàs és una de les energies renovables amb major contribució a la descarbonització, ja que té el potencial de reduir les emissions de gasos d'efecte hivernacle entre un 10% i un 13% en l'àmbit mundial».
Per part seua, el coordinador de la Plataforma Temàtica Interdisciplinària de Transició Energètica Sostenible del CSIC i investigador del Grup de Conversió i Emmagatzematge d'Energia de l'Institut de Tecnologia Química UPV-CSIC, Antonio Chica, ha analitzat el biogàs com a matèria primera per a la producció d'hidrogen renovable i combustibles sintètics. Així doncs, ha definit alguns avantatges de l'hidrogen com, per exemple, la seua alta densitat energètica i la seua capacitat d'emmagatzemar grans quantitats d'energia durant molt de temps.
Finalment, la investigadora del Grup d'Investigació en Fluids Multifàsics de la Universitat Jaume I Rosario Arnau ha exposat la modelització hidrodinàmica i bioquímica de digestors anaerobis a gran escala.
Per a clausurar la jornada, la manager d'Innotransfer a Espaitec, Laura Menéndez, ha presentat la plataforma de reptes del programa Innotransfer i ha agraït als participants, presencials i en línia, el seu interès en la jornada i els ha animat a seguir les evolucions del programa.
INNOTRANSFER
Innotransfer és una iniciativa multisectorial d'innovació oberta i gestió col·lectiva que té com a fi promoure el procés de la transferència de coneixement i tecnologia dels grups d'investigació de les universitats públiques de Comunitat Valenciana a l'ecosistema empresarial del territori en sectors econòmics clau com ara hàbitat sostenible, agroalimentació, mobilitat sostenible i automoció, tecnologies habilitadores, salut, infraestructures i turisme intel·ligent, pilotat pels parcs científics i tecnològics de la Comunitat Valenciana i en el qual participen també les principals associacions empresarials i la Xarxa d'Instituts Tecnològics REDIT, amb el finançament de l'Agència Valenciana de la Innovació (AVI). El pròxim 2 de desembre Innotransfer abordarà la valorització de residus en el sector tèxtil, jornada que organitza el Parc Científic de la Universitat d'Alacant.

Español:
Espaitec ha organizado la jornada «Innotransfer: biogás, una tendencia energética de futuro» donde el tejido empresarial valenciano y el entorno académico de la Comunidad Valenciana han reflexionado sobre los retos a los que se enfrentan en el ámbito de la descarbonización debido a la necesaria reducción, eliminación y neutralización de emisiones de CO2, respaldadas por la Ley Europea del Clima y Ley de Cambio Climático y Transición Ecológica de la Generalitat Valenciana, y a la importancia de la transferencia de conocimiento universidad-empresa para continuar mejorando procesos productivos e incrementar la eficiencia energética del sector.
El vicerrector de Innovación, Transferencia y Divulgación Científica de la Universitat Jaume I, David Cabedo, ha inaugurado la jornada, acompañado por Pedro Fresco, director general de Transición Ecológica de la Generalitat Valenciana, y, virtualmente, por el vicepresidente ejecutivo de la Agencia Valenciana de la Innovación (AVI), Andrés García Reche.
Cabedo ha agradecido el apoyo y la presencia en la jornada Innotransfer de los directores generales de Transición Ecológica y Cambio Climático de la Generalitat Valenciana, Pedro Fresco y Celsa Monrós respectivamente. Fresco ha destacado que «el desarrollo del biogás se ha convertido en los últimos meses en una de las prioridades de la Generalitat Valenciana, ya que actualmente estamos en un proceso de descarbonización sin precedentes».
Por su parte, García Reche ha señalado que «en la Comunitat Valenciana existe un gran caudal de conocimiento científico y tecnológico en materias que tradicionalmente no hemos aprovechado como el biogás, por lo que es el momento de ponerse a trabajar para resolver problemas de este calado».
La primera ponencia ha tenido como eje central la presentación de la Ruta Valenciana del Biogás a cargo de la directora general de Cambio Climático de la Generalitat Valenciana, Celsa Monrós, y el coordinador técnico del documento, Juan Mora. Este instrumento, elaborado por la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural y Emergencia Climática que recoge la producción actual de biogás en la Comunitat Valenciana, se desglosa según la procedencia de cada residuo: aguas residuales, biorresiduos, residuos ganaderos, restos herbáceos y residuos de la industria agroalimentaria. Así pues, el objetivo del documento es reducir un 3% las emisiones globales de la Comunitat Valenciana. 
A continuación, ha intervenido el responsable del Departamento de Ingeniería Rural de La Unió de Llauradors i Ramaders de la Comunitat Valenciana, Carlos Parrado, quien ha analizado la gestión sostenible de estiércoles y purines. Según ha definido Parrado, «una de las líneas efectivas a seguir en este área es sustituir los abonos químicos o de síntesis por fertilización orgánica, utilizando estiércoles y purines como abonos para la producción agrícola». 
Seguidamente, el director de Operaciones en Inderen, Alejandro Lahoz, ha presentado cuáles son los retos que supone la construcción de plantas de biogás. Por un lado, Lahoz ha asegurado que existen promotores potenciales en España como productores y gestores de residuos, inversores y comunidades energéticas. No obstante, «el escenario actual se caracteriza por un proceso largo para autorizar dichas instalaciones y una normativa poco específica», ha apuntado.
El encuentro ha avanzado con la ponencia de la consultora especialista en Biogás y Gases Renovables de Biovic, Sara Milner, quien ha señalado que «el biogás es una de las energías renovables con mayor contribución a la descarbonización, ya que tiene el potencial de reducir las emisiones de gases de efecto invernadero entre un 10% y un 13% a nivel mundial».
Por su parte, el coordinador de la Plataforma Temática Interdisciplinar de Transición Energética Sostenible del CSIC e investigador del Grupo de Conversión y Almacenamiento de Energía del Instituto de Tecnología Química UPV-CSIC Antonio Chica, ha analizado el biogás como materia prima para la producción de hidrógeno renovable y combustibles sintéticos. Así pues, ha definido algunas ventajas del hidrógeno como, por ejemplo, su alta densidad energética y su capacidad de almacenar grandes cantidades de energía durante mucho tiempo.
Finalmente, la investigadora del Grupo de Investigación en Fluidos Multifásicos de la Universitat Jaume I, Rosario Arnau, ha expuesto la modelización hidrodinámica y bioquímica de digestores anaerobios a gran escala.
Para clausurar la jornada, la manager de Innotransfer en Espaitec, Laura Menéndez, ha presentado la plataforma de retos del programa Innotransfer y ha agradecido a los participantes, presenciales y online, su interés en la jornada y les ha animado a seguir las evoluciones del programa.
INNOTRANSFER
Innotransfer es una iniciativa multisectorial de innovación abierta y gestión colectiva que tiene como fin promover el proceso de la transferencia de conocimiento y tecnología de los grupos de investigación de las universidades públicas de  Comunitat Valenciana al ecosistema empresarial del territorio en sectores económicos clave como hábitat sostenible, agroalimentación, movilidad sostenible y automoción, tecnologías habilitadoras, salud, infraestructuras y turismo inteligente, pilotado por los parques científicos y tecnológicos de la Comunitat Valenciana y en el que participan también las principales asociaciones empresariales y la Red de Institutos Tecnológicos REDIT con la financiación de la Agencia Valenciana de la Innovación (AVI). El próximo 2 de diciembre Innotransfer abordará la valorización de residuos en el sector textil, jornada que organiza el Parque Científico de la Universidad de Alicante.