Valencià:
El servei d'Angiologia i Cirurgia Vascular de l'Hospital Universitari i Politècnic La Fe de València i el Departament de Filologia i Cultures Europees de la Universitat Jaume I de Castelló estan testant l'aplicació de tècniques de lingüística computacional mitjançant programes d'intel·ligència artificial per a traduir informes d'alta mèdica anonimitzats a un llenguatge més comprensible per als i les pacients.
La iniciativa, ara com ara en proves, cerca que la persona entengua millor quin és el seu estat de salut, així com les directrius mèdiques i els tractaments farmacològics que ha de seguir quan surt del centre mèdic i torna a casa, amb independència dels seus estudis o coneixements en la matèria.
El projecte es va iniciar l'any passat amb la identificació dels elements que calia adaptar al llenguatge del pacient i el dictat de les instruccions adequades perquè un xatbot reescriguera els textos. En concret, es posa el focus a evitar un argot massa tècnic o abreviatures i sigles, i se selecciona la informació realment important per a cada pacient.
A més, els noms dels medicaments s'acompanyen d'una succinta explicació sobre per a què s'usen i, en la redacció, es prioritzen les frases clares, concises i curtes. L'últim pas consisteix en una ràpida revisió per part del o la professional sanitari/a per a comprovar les informacions.
Fins ara s'han «traduït» a un llenguatge divulgatiu 50 informes. Els textos reescrits s'han analitzat amb diferents fórmules lingüístiques que mesuren si són fàcils o difícils d'entendre i els resultats preliminars indiquen que les noves versions de xatbots, basades en tècniques de lingüística computacional com el Processament del Llenguatge Natural, són capaços d'adaptar el llenguatge mèdic complex a un nivell assequible per a tots els i les pacients.
El resultat s'alinea amb l'afany d'humanització i apoderament dels i les pacients que caracteritza a l'Hospital Universitari i Politècnic La Fe. «La comprensió de la informació és crucial perquè la persona puga decidir sobre la seua salut», postil·la el cap del servei d'Angiologia i Cirurgia Vascular de La Fe, Manuel Miralles.
Quantifica la millora Adéla Kotatkova, professora del Departament de Filologia i Cultures Europees de la universitat pública de Castelló qui explica que «l'anàlisi metalingüística indica que l'índex de comprensió dels informes d'alta reescrits s'incrementa entre el 15 i el 50 per cent». A més, indica el doctor Miralles «una persona ben informada sol seguir més i millor les recomanacions del seu metge i no cerca pel seu compte en fonts no oficials informació que, a més, pot malinterpretar».
El grup de treball busca ara acarar els resultats obtinguts a partir dels algorismes lingüístics amb anàlisis realitzades per grups d'usuaris amb entrenament lingüístic o metge no específic, estendre el projecte a altres llengües cooficials, ampliar la xifra inicial de 50 informes a 200 per a incrementar la representativitat de la mostra i aplicar les tècniques de lingüística computacional desenvolupades per a cirurgia vascular a altres especialitats mèdiques.
Foto: Manuel Miralles, cap del servei d'Angiologia i Cirurgia Vascular de l'Hospital Universitari i Politècnic La Fe i Adéla Kotatkova, professora del Departament de Filologia i Cultures Europees de la Universitat Jaume I de Castelló.

Español:
El servicio de Angiología y Cirugía Vascular del Hospital Universitari i Politècnic La Fe de València y el Departament de Filologia i Cultures Europees de la Universitat Jaume I de Castellón están testando la aplicación de técnicas de lingüística computacional mediante programas de inteligencia artificial para traducir informes de alta médica anonimizados a un lenguaje más comprensible para los y las pacientes.
La iniciativa, por ahora en pruebas, busca que la persona entienda mejor cuál es su estado de salud, así como las directrices médicas y los tratamientos farmacológicos que debe seguir cuando sale del centro médico y regresa a casa, con independencia de sus estudios o conocimientos en la materia.
El proyecto se inició el año pasado con la identificación de los elementos que había que adaptar al lenguaje del paciente y el dictado de las instrucciones adecuadas para que un chatbot reescribiera los textos. En concreto, se pone el foco en evitar una jerga demasiado técnica o abreviaturas y siglas, y se selecciona la información realmente importante para cada paciente.
Además, los nombres de los medicamentos se acompañan de una sucinta explicación sobre para qué se usan y, en la redacción, se priorizan las frases claras, concisas y cortas. El último paso consiste en una rápida revisión por parte del o la profesional sanitario/a para comprobar las informaciones.
Hasta ahora se han «traducido» a un lenguaje divulgativo 50 informes. Los textos reescritos se han analizado con diferentes fórmulas lingüísticas que miden si son fáciles o difíciles de entender y los resultados preliminares indican que las nuevas versiones de chatbots, basadas en técnicas de lingüística computacional como el Procesamiento del Lenguaje Natural, son capaces de adaptar el lenguaje médico complejo a un nivel asequible para todos los y las pacientes.
El resultado se alinea con el afán de humanización y empoderamiento de los y las pacientes que caracteriza al Hospital Universitari i Politècnic La Fe. «La comprensión de la información es crucial para que la persona pueda decidir sobre su salud», apostilla el jefe del servicio de Angiología y Cirugía Vascular de La Fe, Manuel Miralles.
Cuantifica la mejora Adéla Kotatkova, profesora del Departamento de Filología i Cultures Europees de la universidad pública de Castellón quien explica que «el análisis metalingüístico indica que el índice de comprensión de los informes de alta reescritos se incrementa entre el 15 y el 50 por ciento». Además, indica el doctor Miralles «una persona bien informada suele seguir más y mejor las recomendaciones de su médico y no busca por su cuenta en fuentes no oficiales información que, además, puede malinterpretar».
El grupo de trabajo busca ahora cotejar los resultados obtenidos a partir de los algoritmos lingüísticos con análisis realizados por grupos de usuarios con entrenamiento lingüístico o médico no específico, extender el proyecto a otras lenguas cooficiales, ampliar la cifra inicial de 50 informes a 200 para incrementar la representatividad de la muestra y aplicar las técnicas de lingüística computacional desarrolladas para cirugía vascular a otras especialidades médicas. 
Foto: Manuel Miralles, jefe del servicio de Angiología y Cirugía Vascular de la Hospital Universitari i Politècnic La Fe y Adéla Kotatkova, profesora del Departamento de Filología y Culturas Europeas de la Universitat Jaume I de Castellón.