Valencià:
La comunitat investigadora i les associacions de familiars i persones afectades per Alzheimer que van participar en la taula de debat «Diàleg i participació en la investigació de l’Alzheimer. Propostes per a acostar la ciència a la societat» celebrada l'11 d'abril al Menador espai cultural van destacar la importància de consolidar vies de relació i diàleg estables entre els grups d'investigació i els col·lectius afectats per l’Alzheimer i les malalties neurodegeneratives.
El director del Servei de Comunicació i Publicacions de la Universitat Jaume I, Francisco Fernández Beltrán, va obrir la taula presentant les primeres conclusions del projecte «Comunicació per al desenvolupament de la investigació i innovació responsables: una experiència aplicada en investigació contra l'Alzheimer», finançat per la Fundació Espanyola per a la Ciència i la Tecnologia del Ministeri de Ciència, Innovació i Universitats. Tant les investigadores participants en la taula de debat, Ana María Sánchez i Ana Mercedes Vernia, com el president de l'associació AFA Castelló, Emilio Marmaneu, van valorar de forma positiva el projecte, que ha impulsat diferents accions de diàleg i participació entre col·lectius vinculats a l'Alzheimer i grups de recerca de l’UJI.
La professora Sánchez, directora del grup d'investigació de Neurobiotecnologia, va ressaltar com el projecte li ha permès conèixer a altres grups de la Universitat Jaume I que treballen en l'àmbit de l'Alzheimer des de perspectives molt diferents, «i ja hem començat a parlar de fer projectes conjunts». Així mateix, va valorar molt positivament el contacte amb professionals que treballen directament amb pacients d'Alzheimer i amb els seus familiars. «Eixir dels laboratoris en els quals investiguem i parlar amb les persones i amb els pacients finals és molt enriquidor», ha ressaltat. En la mateixa línia, Ana Mercedes Vernia, directora del grup Q-Heart que investiga la utilitat de la música per a millorar la qualitat de vida dels majors, va ressaltar l’interès de treballar conjuntament amb altres grups d'investigació i amb altres col·lectius vinculats.
Per a afavorir el contacte entre els diferents col·lectius, dins del projecte s'ha desenvolupat el «Mapa virtual de l’Alzheimer de la província de Castelló» amb informació web i de xarxes socials de col·lectius pertanyents als àmbits científic, social, professional, administratiu i empresarial, segons va explicar Fernández Beltrán, assenyalant que es tracta d'un mapa viu i col·laboratiu obert a la incorporació de nous col·lectius.
Lideratge de Castelló
Per part seua, el president de l'associació AFA Castelló va plantejar el repte compartit de convertir la província en un territori líder en l'àmbit de l’Alzheimer, aprofitant les fortaleses de Castelló en l'àmbit de les malalties neurodegeneratives com, per exemple, el fet de comptar amb un teixit associatiu fort i consolidat, una unitat de Memòria i Demències potent com la de l'Hospital de la Magdalena, i un centre de ciència i formació com la Universitat Jaume I, «que és l’ànima de la ciutat i de la província».
Marmaneu va destacar la urgència que la societat es prepare per a atendre l'increment de persones majors, a través d'atenció geriàtrica i també d'una major atenció i prevenció de les malalties neurodegeneratives. «S'ha calculat que una persona amb Alzheimer li costa a l'Estat uns 30.000 euros a l'any, i a Espanya hi ha un milió de persones amb Alzheimer, calculeu...», va assenyalar Marmaneu, destacant la importància d'invertir en investigació i prevenció. Així mateix, va reclamar que es tinguen en compte les associacions de pacients, «que no ens tinguen por; volem participar i ser escoltats».
Finalment, el director del Projecte de Cultura Científica i Ciència Ciutadana de la Universitat Jaume I, Lluís Martínez, va destacar la voluntat de l'UJI d'acostar la ciència a la societat durant la clausura de l'acte, amb el qual es tanca la primera fase del projecte que ha inclòs, entre altres accions, la realització de grups de discussió amb representants de diferents col·lectius, entrevista a investigadores en xarxes socials, reunions entre grups d'investigació de l'UJI i una enquesta online que estarà oberta fins al 25 d'abril. Els resultats de totes aquestes accions es recullen en la web «Alzhéimer conCiencia».
El projecte està desenvolupat per la Unitat de Cultura Científica i de la Innovació del Servei de Comunicació i Publicacions de l'UJI i el grup d'Ètica Pràctica i Democràcia de la Universitat Jaume I, amb el suport del Vicerectorat d'Investigació i Transferència.
Fotonotícia: https://www.uji.es/com/fotonoticies/arxiu/2019/04/dialeg-alzheimer/
Vídeo: http://www.svideo.uji.es/peli.php?codi=2937&lg=
Més informació: https://www.uji.es/serveis/scp/ucc/projectes/RRI_2018/Alzheimer-conCiencia/

Español:
La comunidad investigadora y las asociaciones de familiares y personas afectadas por alzhéimer que participaron en la mesa de debate «Diálogo y participación en la investigación del alzhéimer. Propuestas para acercar la ciencia a la sociedad» celebrada el 11 de abril en el Menador espai cultural destacaron la importancia de consolidar cauces de relación y diálogo estables entre los grupos de investigación y los colectivos afectados por el alzhéimer y las enfermedades neurodegenerativas.
El director del Servicio de Comunicación y Publicaciones de la Universitat Jaume I, Francisco Fernández Beltrán, abrió la mesa presentando las primeras conclusiones del proyecto «Comunicación para el desarrollo de la investigación e innovación responsables: una experiencia aplicada en investigación contra el alzhéimer», financiado por la Fundación Española para la Ciencia y Tecnología del Ministerio de Ciencia, Innovación y Universidades. Tanto las investigadoras participantes en la mesa de debate, Ana María Sánchez y Ana Mercedes Vernia, como el presidente de la asociación AFA Castellón, Emilio Marmaneu, valoraron de forma positiva el proyecto, que ha impulsado diferentes acciones de diálogo y participación entre colectivos vinculados al alzhéimer.
La profesora Sánchez, director del grupo de investigación de Neurobiotecnología, resaltó como el proyecto le ha permitido conocer a otros grupos de la Universitat Jaume I que trabajan en el ámbito del alzhéimer desde perspectivas muy diferentes «y ya hemos empezado a hablar de hacer proyectos conjuntos». Asimismo, valoró muy positivamente el contacto con profesionales que trabajan directamente con pacientes de alzhéimer y con sus familiares. «Salir de los laboratorios en los que investigamos y hablar con las personas y con los pacientes finales es muy enriquecedor», ha resaltado. En la misma línea, Ana Mercedes Vernia, directora del grupo Q-Heart que investiga la utilidad de la música para mejorar la calidad de vida de los mayores, resaltó el interés de trabajar conjuntamente con otros grupos de investigación y con otros colectivos vinculados.
Para favorecer el contacto entre los diferentes colectivos, dentro del proyecto se ha desarrollado el «Mapa virtual del alzhéimer de la provincia de Castellón» con información web y de redes sociales de colectivos pertenecientes a los ámbitos científico, social, profesional, administrativo y empresarial, según explicó Fernández Beltrán, señalando que se trata de un mapa vivo y colaborativo abierto a la incorporación de nuevos colectivos.
Liderazgo de Castellón
Por su parte, el presidente de la asociación AFA Castellón planteó el reto compartido de convertir a la provincia en un territorio líder en el ámbito del alzhéimer, aprovechando las fortalezas de la provincia en el ámbito de las enfermedades neurodegenerativas como, por ejemplo, el hecho de contar con un tejido asociativo fuerte y consolidado, una unidad de Memoria y Demencias potente como la del Hospital de La Magdalena, y un centro de ciencia y formación como la Universitat Jaume I «que es el alma de la ciudad y el alma de la provincia».
Marmaneu destacó la urgencia de que la sociedad se prepare para atender el incremento de personas mayores, a través de atención geriátrica y también de una mayor atención y prevención de las enfermedades neurodegenerativas. «Se ha calculado que una persona con alzhéimer le cuesta al Estado unos 30.000 euros al año, y en España hay un millón de personas con alzhéimer», señaló Marmaneu, destacando la importancia de invertir en investigación y prevención. Asimismo, reclamó que se tenga en cuenta a las asociaciones de pacientes, «que no nos tengan miedo; queremos participar y ser escuchados».
Finalmente, el director del Proyecto de Cultura Científica y Ciencia Ciudadana de la Universitat Jaume I, Lluís Martínez, destacó la voluntad de la UJI de acercar la ciencia a la sociedad durante la clausura del acto, con el que se cierra la primera fase del proyecto que ha incluido, entre otras acciones, la realización de grupos de discusión con representantes de diferentes colectivos, entrevista a investigadoras en redes sociales, reuniones entre grupos de investigación de la UJI y una encuesta online que estará abierta hasta el 25  de abril. Los resultados de todas estas acciones se recogen en la web «Alzhéimer conCiencia».
El proyecto está desarrollado por la Unidad de Cultura Científica y de la Innovación del Servicio de Comunicación y Publicaciones de la UJI y el grupo de Ética Práctica y Democracia de la Universitat Jaume I, con el apoyo del Vicerrectorado de Investigación y Transferencia.
Fotonoticia: https://www.uji.es/com/fotonoticies/arxiu/2019/04/dialeg-alzheimer/
Vídeo: http://www.svideo.uji.es/peli.php?codi=2937&lg=
Más información: https://www.uji.es/serveis/scp/ucc/projectes/RRI_2018/Alzheimer-conCiencia/