Valencià:
La despoblació de les zones rurals ha entrat en l'agenda pública, però les polítiques culturals en eixos mateixos municipis, no. Aquesta és una de les idees que es desprèn de l'estudi «Polítiques culturals i patrimonials a l'Espanya invisible. Municipis de menys de 5.000 habitants», realitzat per Antonio Javier González, de la Universitat de Cadis, que ha presentat durant el seminari d'estiu de la Xarxa Experta. Celebrat a la localitat de Viver, ha sigut organitzat pel Programa d'Extensió Universitària (PEU-UJI) i està dirigit a gestors i mediadors culturals.
La Xarxa Experta és una iniciativa del PEU-UJI que naix amb la vocació de crear una estructura estable de contacte entre la Universitat Jaume I i el territori, a través d'un grup de treball format  per tècniques amb una dilatada experiència i una gran solvència tècnica contrastada que assumeixen la mediació i fan d’enllaç. Aquesta iniciativa forma part de l’estratègia del PEU que reivindica i treballa perquè la cultura siga un dret de ciutadania.
L'expert en programes de gestió cultural ha explicat que «la cultura i el patrimoni en el medi rural han sigut invisibles en els últims quaranta anys tant per a legisladors com per als líders interns que han afavorit la creació del que podríem dir "geografia del descontentament" dels territoris que creuen ser maltractats». González ha analitzat els documents legislatius i els plans i iniciatives desenvolupades des de la transició fins a l'actualitat i assenyala que marcs recents com el Pla davant del Repte Demogràfic o la Llei de Despoblament de Castella-la Manxa no presten una excessiva atenció a la cultura en el món rural.
Per a l'estudiós, és necessari incentivar i estimular les polítiques culturals i patrimonials en municipis de menys de 5.000 habitants, ja que «són la base fonamental per a crear identitats col·lectives, són generadores d'efectes econòmics i protectores del patrimoni col·lectiu», al mateix temps que les considera «part de les polítiques socials de l'àmbit rural». González manté que en l'actualitat «la cultura és més una discrecionalitat política que un dret ciutadà».
Davant d'aquesta situació, l'expert considera que «hi ha una oportunitat de desplegar iniciatives i processos culturals amb la implicació i el compromís dels ciutadans davant de les polítiques que prioritzen l'assistència i la participació i que estan lligades a l'estacionalitat». En aquest sentit, ha posat com a exemple el treball i la gestió del Servei d'Activitats Socioculturals de la Universitat Jaume I que, a través del PEU, acompanya i fa costat als municipis de menys de 5.000 habitants per a desenvolupar projectes culturals.
En el seminari també han intervingut Milagros Alario, profesora de la Universitat de Valladolid, qui ha avaluat el resultat dels projectes finançats a través dels Fons Leader en el món rural, dels quals explica que «moltes vegades, els col·lectius i persones que els sol·liciten estan més satisfets pel procés d'acompanyament que se'ls dona que per la subvenció en si».
La jornada també ha comptat amb la participació d'Ángel Valeriano, mestre formatger de «Los Corrales», que ha explicat l'experiència i la filosofia de la iniciativa que va nàixer fa més de 30 anys a la Serra d'Espadà. Valeriano ha participat com a representant del sector productiu en un seminari, que compta amb el finançament del Pla de formació del programa «Cultura per a la recuperació» de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, i que ha finalitzat amb el taller realitzat per Antonio Javier González.

Español:
La despoblación de las zonas rurales ha entrado en la agenda pública, pero las políticas culturales en esos mismos municipios, no. Esta es una de las ideas que se desprende del estudio «Políticas culturales y patrimoniales en la España invisible. Municipios de menos de 5.000 habitantes», realizado por Antonio Javier González, de la Universidad de Cádiz, que ha presentado durante el seminario de verano de la Red Experta. Celebrado en la localidad de Viver, ha sido organizado por el Programa de Extensión Universitaria (PEU-UJI) y está dirigido a gestores y mediadores culturales.


La Red Experta es una iniciativa del PEU-UJI que nace con la vocación de crear una estructura estable de contacto entre la Universitat Jaume I y el territorio, a través de un grupo de trabajo formado por técnicas con una dilatada experiencia y una gran solvencia técnica contrastada que asumen la mediación y hacen de enlace. Esta iniciativa forma parte de la estrategia del PEU que reivindica y trabaja para que la cultura sea un derecho de ciudadanía.


El experto en programas de gestión cultural ha explicado que «la cultura y el patrimonio en el medio rural han sido invisibles en los últimos 40 años tanto para legisladores como para los líderes internos que han favorecido la creación de lo que podríamos llamar "geografía del descontento" de los territorios que creen ser maltratados». González ha analizado los documentos legislativos y los planes e iniciativas desarrolladas desde la transición hasta la actualidad y señala que marcos recientes como el Plan frente al Reto Demográfico o la Ley de Despoblamiento de Castilla-La Mancha no prestan una excesiva atención a la cultura en el mundo rural.


Para el estudioso, es necesario incentivar y estimular las políticas culturales y patrimoniales en municipios de menos de 5.000 habitantes puesto que «son la base fundamental para crear identidades colectivas, son generadoras de efectos económicos y protectoras del patrimonio colectivo», al mismo tiempo que las considera «parte de las políticas sociales del ámbito rural». González mantiene que en la actualidad «la cultura es más una discrecionalidad política que un derecho ciudadano».


Frente a esta situación, el experto considera que «hay una oportunidad de desarrollar iniciativas y procesos culturales con la implicación y el compromiso de los ciudadanos frente a las políticas que priorizan la asistencia y la participación y que están ligadas a la estacionalidad». En este sentido, ha puesto como ejemplo el trabajo y la gestión del Servicio de Actividades Socioculturales de la Universitat Jaume I que, a través del PEU, acompaña y apoya a los municipios de menos de 5.000 habitantes para desarrollar proyectos culturales.


En el seminario también han intervenido Milagros Alario, profesora de la Universidad de Valladolid, quien ha evaluado el resultado de los proyectos financiados a través de los Fondos Leader en el mundo rural, de los que explica que «muchas veces, los colectivos y personas que los solicitan están más satisfechos por el proceso de acompañamiento que se les da que por la subvención en sí».


La jornada también ha contado con la participación de Ángel Valeriano, maestro quesero de «Los Corrales», que ha explicado la experiencia y la filosofía de la iniciativa que nació hace más de 30 años en la Sierra de Espadán. Valeriano ha participado como representante del sector productivo en un seminario, que cuenta con la financiación del Plan de formación del programa «Cultura para la recuperación» de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, y que ha finalizado con el taller realizado por Antonio Javier González.