Valencià:
Les universitats públiques valencianes i la seua activitat associada generen 2.715 milions d'euros de renda en la Comunitat Valenciana i 49.726 llocs de treball, la qual cosa suposa el 2,2% del PIB i el 2,4% de l'ocupació valencians, segons revela el cinquè informe Las contribuciones socioeconómicas de las universidades públicas valencianas, elaborat per l'equip investigador de l’IVIE, per encàrrec de les cinc universitats públiques valencianes. Segons les dades de l'estudi, presentat avui, el sistema universitari públic valencià (SUPV) retorna a la societat, a través de la recaptació fiscal addicional generada pels seus titulats, 3,1 euros per cada euro que les administracions públiques destinen al seu funcionament. Davant dels 933 milions anuals en transferències corrents públiques que rep el SUPV, els seus titulats i titulades aporten 2.901 milions d'euros més en impostos dels que hagueren generat si no tingueren aqueixos estudis universitaris, atès que tenen més ocupació i obtenen majors ingressos.


A l'acte de presentació de l'estudi, celebrat a València, a la sala d'actes de la Conselleria d'Educació, Universitats i Ocupació, han assistit el conseller José Antonio Rovira; el vicerector d'Economia i Infraestructures de la Universitat de València, Justo Herrera Gómez; el rector de la Universitat Politècnica de València, Jose E. Capilla; la rectora de la Universitat d'Alacant, Amparo Navarro; el vicerector de Planificació Econòmica i Estratègica de la Universitat Jaume I, Modesto Fabra, i el rector de la Universitat Miguel Hernández d'Elx, Juan José Ruiz Martínez. Per part seua, José Manuel Pastor, investigador de l’IVIE i director de l'informe, ha detallat els principals resultats.


Les cinc universitats que formen el SUVP (Universitat d'Alacant, Universitat Jaume I de Castelló, Universitat Miguel Hernández, Universitat Politècnica de València i Universitat de València) van concentrar el 78,2% dels estudiants de grau, el 44,9% dels de màster, el 93,5% de la producció científica i el 100% de les patents nacionals obtingudes pel total d'universitats situades en la regió durant el curs 2022-2023. En conjunt, les universitats públiques formen al 70,4% d'estudiants de grau i màster de la regió. No obstant això, malgrat aqueix percentatge majoritari, les institucions públiques han perdut pes en l'agregat, enfront de les universitats privades. La matrícula de grau en el SUPV s'ha contret un 22,2% des del curs 2010-2011, mentre que el sistema privat ha incrementat un 113,5% el seu alumnat en eixe període. En el cas dels màsters, s'ha produït un important augment de la demanda en tots dos casos. Les persones que es matriculen en un màster en una universitat pública valenciana han augmentat un 48,6% en el període analitzat, un creixement substancial però inferior al de les privades, que han passat de formar al 13,5% de l'alumnat d'aquesta mena d'estudis al 55,1%.


Per a atendre els seus estudiants i desenvolupar la seua labor investigadora, les universitats públiques valencianes compten amb 12 campus amb 60 centres, entre propis i adscrits, i un pressupost de 1.515 milions d'euros, en el curs 2022-2023. Eixa xifra suposa només un increment de l’1,8% respecte del pressupost del curs 2010-2011. El 62% dels ingressos procedeix de transferències corrents de l'administració pública, per a assumir el funcionament de les institucions; un altre 22% són transferències de capital, per a afrontar les noves inversions, i el 16% restant s'obté d'altres ingressos, entre els quals s'inclouen les matrícules que abona l’estudiantat.
En conjunt, les cinc institucions ofereixen 234 titulacions de grau, 339 màsters oficials i 139 programes de doctorat. En el període comprés en l'anàlisi s'ha experimentat un canvi en l'especialització formativa, ja que mentre el percentatge de matrícula en graus d'enginyeria i arquitectura s'ha retallat un -6,6% (-5,8% a nivell nacional), els estudiants que s'han decantat per Ciències de la Salut han augmentat un 6,4% (7,4% a Espanya). L'informe alerta, novament (perquè ja s'advertia en l'informe anterior de 2019), de la pèrdua d'estudiantat que es matricula en un grau o màster en les àrees STEM (ciència, tecnologia, enginyeria i matemàtiques), malgrat la forta demanda del mercat de treball d'aquests titulats i titulades.


Els factors que determinen l'elecció d'una universitat han canviat en aquests anys. El criteri de proximitat ha perdut rellevància i la proliferació de les universitats privades ha impulsat la competència. Les institucions del SUPV han orientat la seua estratègia cap a l'atracció d'estudiantat amb alts expedients acadèmics i a fomentar l'exclusivitat de les titulacions. En el curs 2022-2023 una quarta part dels títols oferits pel SUPV són exclusius, és a dir, no els ofereix cap altra universitat. La major exclusivitat s'observa en les àrees d'enginyeria i arquitectura (32%), seguides d'humanitats (30,8%).


En l'estratègia per a atraure alumnat, destaca l'augment registrat en el nombre d'estudiants procedents de fora de la Comunitat Valenciana. Mentre en el curs 2010-2011 aquest alumnat era un 10,1% del total, el pes s'ha incrementat en 7,7 punts percentuals fins a suposar un 17,9% en 2022-2023. També els estudiants de màster procedents de fora de la regió han augmentat, des del 25,5% que representaven fa una dècada fins al 36,2% del curs 2022-2023.


Els programes de mobilitat, tant nacionals com internacionals (Erasmus +, SICUE Sistema d'Intercanvi entre Centres Universitaris d'Espanya i altres programes internacionals), han influït molt positivament en l'atracció d'estudiantat no resident en la Comunitat. Quasi 6.000 estudiants de grau i 560 de màster d'altres regions o de l'estranger han arribat a una de les universitats del SUPV a través de programes de mobilitat en el curs 2022-2023. La despesa que realitzen en la regió té un important impacte econòmic, ja que suposen 21,2 milions d'euros en renda per a la Comunitat Valenciana i la creació de 610 llocs de treball.

Altres contribucions del SUVP

Al costat de l'impacte econòmic de les universitats públiques valencianes, l'informe analitza la seua contribució en altres aspectes derivats de la seua activitat d'investigació i transferència. Les universitats del SUVP juguen un paper crucial en la generació de capital humà qualificat i en la producció de coneixement, superant en responsabilitat les seues homòlogues en l'àmbit nacional. De la inversió total en R+D de la Comunitat Valenciana, el 42,7% la realitza el sector de l'ensenyament superior, un percentatge molt superior a la mitjana nacional (26%) i al de regions de referència com el País Basc (16,8%), Madrid (18,7%) i Catalunya (19,8%).


Quant a l'activitat investigadora del SUPV, el volum de publicacions científiques ha crescut més que la mitjana nacional, duplicant-se el nombre d'articles científics des dels 4.945 de 2010 als 10.080 en 2021. Pràcticament tota l'activitat investigadora de la Comunitat Valenciana la realitzen les universitats públiques, ja que van generar el 95,8% de les publicacions científiques de la Comunitat entre 2010 i 2021. Les universitats públiques valencianes també destaquen per la seua activitat patentadora. En 2021, el 100% de les 39 patents nacionals sorgides de la investigació universitària procedia d'alguna institució del SUPV. L'evolució de l'activitat patentadora del SUPV és més positiva que en el conjunt d'Espanya. A conseqüència d'això, la participació del SUPV en el sistema universitari públic espanyol (SUPE) ha passat de representar un 10% de les patents nacionals a un 20%.

Les universitats i la qualitat de l'ocupació

L'estudi de contribució de les universitats públiques valencianes també dedica un capítol a avaluar el paper del SUPV en la qualitat de l'ocupació de la Comunitat Valenciana. Per a això, ha comparat les condicions laborals dels universitaris amb les dels individus amb educació secundària postobligatòria o formació professional superior. Els resultats indiquen que els titulats universitaris de la regió gaudeixen d'un percentatge major de contractes indefinits en el sector privat i menor d'ocupació parcial no desitjada que els treballadors i treballadores amb educació secundària postobligatòria (+4,2 i -2,8 punts percentuals, respectivament). A més, són menys freqüents les jornades llargues entre els titulats i perceben salaris més elevats. Segons mostra l'informe, busquen menys activament una altra ocupació, participen més en formació contínua i accedeixen en major proporció a ocupacions altament qualificades i al teletreball.


No obstant això, no tots els indicadors de qualitat laboral són positius per als universitaris, ja que afronten més hores extres no remunerades, canvis imprevistos d'horaris, pressió laboral i contactes fora de l'horari laboral, que els treballadors amb educació secundària postobligatòria.


El document també quantifica l'aportació del SUPV a la qualitat mitjana de l'ocupació a la regió. Gràcies a la contribució del SUPV en la Comunitat, el percentatge de persones empleades amb jornades parcials no desitjades es redueix en 0,8 punts percentuals, el pes del teletreball augmenta 4,8 punts, el de treballadors en ocupacions altament qualificades creix 15,9 punts i el d'ocupats que participen en formació contínua s'eleva en 3,5 punts. A més, el salari mitjà en la Comunitat Valenciana és un 11% més elevat per la contribució dels treballadors titulats en el SUPV i, segons les estimacions realitzades, sense el SUPV, la taxa de desocupació en la Comunitat seria 2 punts percentuals més elevada.


El SUPV es converteix, per tant, en un agent crucial per al desenvolupament de la regió. Un bon sistema universitari proporciona treballadors altament qualificats, la qual cosa fomenta un teixit empresarial productiu, innovador i basat en el capital humà. Això, al seu torn, genera ocupació de qualitat i estimula la inversió en educació superior, impulsant la resiliència econòmica, especialment, en temps de crisi.


L'informe que s'acaba de publicar és el cinquè d'una sèrie iniciada en 2009 i seguida per edicions en 2013, 2015 i 2019. L'objectiu d'aquests documents, que ara s'actualitzen amb el nou estudi, és mostrar a la societat les contribucions socials i econòmiques que realitzen les universitats públiques valencianes a través de les seues activitats docents i investigadores i de transferència.

Español:
Las universidades públicas valencianas y su actividad asociada generan 2.715 millones de euros de renta en la Comunitat Valenciana y 49.726 puestos de trabajo, lo que supone el 2,2% del PIB y el 2,4% del empleo valencianos, según revela el quinto informe Las contribuciones socioeconómicas de las universidades públicas valencianas, elaborado por el equipo investigador del IVIE, por encargo de las cinco universidades públicas valencianas. Según los datos del estudio, presentado hoy, el sistema universitario público valenciano (SUPV) devuelve a la sociedad, a través de la recaudación fiscal adicional generada por sus titulados, 3,1 euros por cada euro que las administraciones públicas destinan a su funcionamiento. Frente a los 933 millones anuales en transferencias corrientes públicas que recibe el SUPV, sus titulados y tituladas aportan 2.901 millones de euros más en impuestos de los que hubieran generado si no tuvieran esos estudios universitarios, dado que tienen más empleo y obtienen mayores ingresos.
Al acto de presentación del estudio, celebrado en Valencia, en el salón de actos de la Conselleria de Educación, Universidades y Empleo, han asistido el conseller José Antonio Rovira; el vicerrector de Economía e Infraestructuras de la Universitat de València, Justo Herrera Gómez; el rector de la Universitat Politècnica de València, Jose E. Capilla; la rectora de la Universidad de Alicante, Amparo Navarro; el vicerrector de Planificación Económica y Estratégica de la Universitat Jaume I, Modesto Fabra; y el rector de la Universidad Miguel Hernández de Elche, Juan José Ruiz Martínez. Por su parte, José Manuel Pastor, investigador del IVIE y director del informe, ha detallado los principales resultados.
Las cinco universidades que forman el SUVP (Universidad de Alicante, Universitat Jaume I de Castelló, Universidad Miguel Hernández, Universitat Politècnica de València y Universitat de València) concentraron el 78,2% de los estudiantes de grado, el 44,9% de los de máster, el 93,5% de la producción científica y el 100% de las patentes nacionales obtenidas por el total de universidades ubicadas en la región durante el curso 2022-2023. En conjunto, las universidades públicas forman al 70,4% de estudiantes de grado y máster de la región. Sin embargo, pese a ese porcentaje mayoritario, las instituciones públicas han perdido peso en el agregado, frente a las universidades privadas. La matrícula de grado en el SUPV se ha contraído un 22,2% desde el curso 2010-2011, mientras que el sistema privado ha incrementado un 113,5% su alumnado en ese periodo. En el caso de los másteres, se ha producido un importante aumento de la demanda en ambos casos. Las personas que se matriculan en un máster en una universidad pública valenciana han aumentado un 48,6% en el periodo analizado, un crecimiento sustancial pero inferior al de las privadas, que han pasado de formar al 13,5% del alumnado de este tipo de estudio al 55,1%.
Para atender a sus estudiantes y desarrollar su labor investigadora, las universidades públicas valencianas cuentan con 12 campus con 60 centros, entre propios y adscritos, y un presupuesto de 1.515 millones de euros, en el curso 2022-2023. Esa cifra supone solo un incremento del 1,8% respecto del presupuesto del curso 2010-2011. El 62% de los ingresos procede de transferencias corrientes de la Administración Pública, para asumir el funcionamiento de las instituciones, otro 22% son transferencias de capital, para afrontar las nuevas inversiones; y el 16% restante se obtiene de otros ingresos, entre los que se incluyen las matrículas que abona el estudiantado.
En conjunto, las cinco instituciones ofrecen 234 titulaciones de grado, 339 másteres oficiales y 139 programas de doctorado. En el periodo comprendido en el análisis se ha experimentado un cambio en la especialización formativa, ya que mientras el porcentaje de matrícula en grados de ingeniería y arquitectura se ha recortado un -6,6% (-5,8% a nivel nacional), los estudiantes que se han decantado por Ciencias de la Salud han aumentado un 6,4% (7,4% en España). El informe alerta, nuevamente (pues ya se advertía en el informe anterior de 2019), de la pérdida de estudiantado que se matricula en un grado o máster en las áreas STEM (ciencia, tecnología, ingeniería y matemáticas), pese a la fuerte demanda del mercado de trabajo de estos titulados y tituladas.
Los factores que determinan la elección de una universidad han cambiado en estos años. El criterio de proximidad ha perdido relevancia y la proliferación de las universidades privadas ha impulsado la competencia. Las instituciones del SUPV han orientado su estrategia hacia la atracción de estudiantado con altos expedientes académicos y a fomentar la exclusividad de las titulaciones. En el curso 2022-2023 una cuarta parte de los títulos ofrecidos por el SUPV son exclusivos, es decir, no los ofrece ninguna otra universidad. La mayor exclusividad se observa en las áreas de ingeniería y arquitectura (32%), seguidas de humanidades (30,8%).
En la estrategia para atraer alumnado, destaca el aumento registrado en el número de estudiantes procedentes de fuera de la Comunitat Valenciana. Mientras en el curso 2010-2011 este alumnado era un 10,1% del total, el peso se ha incrementado en 7,7 puntos porcentuales hasta suponer un 17,9% en 2022-2023. También los estudiantes de máster procedentes de fuera de la región han aumentado, desde el 25,5% que representaban hace una década hasta el 36,2% del curso 2022-2023.
Los programas de movilidad, tanto nacionales como internacionales (Erasmus +, SICUE Sistema de Intercambio entre Centros Universitarios de España y otros programas internacionales), han influido muy positivamente en la atracción de estudiantado no residente en la Comunitat. Casi 6.000 estudiantes de grado y 560 de máster de otras regiones o del extranjero han llegado a una de las universidades del SUPV a través de programas de movilidad en el curso 2022-2023. El gasto que realizan en la región tiene un importante impacto económico, ya que suponen 21,2 millones de euros en renta para la Comunitat Valenciana y la creación de 610 empleos.
Otras contribuciones del SUVP

Junto al impacto económico de las universidades públicas valencianas, el informe analiza su contribución en otros aspectos derivados de su actividad de investigación y transferencia. Las universidades del SUVP juegan un papel crucial en la generación de capital humano cualificado y en la producción de conocimiento, superando en responsabilidad a sus homólogas a nivel nacional. De la inversión total en I+D de la Comunitat Valenciana, el 42,7% la realiza el sector de la enseñanza superior, un porcentaje muy superior al promedio nacional (26%) y al de regiones de referencia como País Vasco (16,8%), Madrid (18,7%) y Cataluña (19,8%).
En cuanto a la actividad investigadora del SUPV, el volumen de publicaciones científicas ha crecido más que la media nacional, duplicándose el número de artículos científicos desde los 4.945 de 2010 a los 10.080 en 2021. Prácticamente toda la actividad investigadora de la Comunitat Valenciana la realizan las universidades públicas, ya que generaron el 95,8% de las publicaciones científicas de la Comunitat entre 2010 y 2021. Las universidades públicas valencianas también destacan por su actividad patentadora. En 2021, el 100% de las 39 patentes nacionales surgidas de la investigación universitaria procedía de alguna institución del SUPV. La evolución de la actividad patentadora del SUPV es más positiva que en el conjunto de España. Como consecuencia de ello la participación del SUPV en el sistema universitario público español (SUPE) ha pasado de representar un 10% de las patentes nacionales a un 20%.
Las universidades y la calidad del empleo

El estudio de contribución de las universidades públicas valencianas también dedica un capítulo a evaluar el papel del SUPV en la calidad del empleo de la Comunitat Valenciana. Para ello, ha comparado las condiciones laborales de los universitarios con las de los individuos con educación secundaria posobligatoria o formación profesional superior. Los resultados indican que los titulados universitarios de la región disfrutan de un porcentaje mayor de contratos indefinidos en el sector privado y menor de empleo parcial no deseado que los trabajadores y trabajadoras con educación secundaria posobligatoria (+4,2 y -2,8 puntos porcentuales, respectivamente). Además, son menos frecuentes las jornadas largas entre los titulados y perciben salarios más elevados. Según muestra el informe, buscan menos activamente otro empleo, participan más en formación continua y acceden en mayor proporción a empleos altamente cualificados y al teletrabajo.
Sin embargo, no todos los indicadores de calidad laboral son positivos para los universitarios, ya que afrontan más horas extras no remuneradas, cambios imprevistos de horarios, presión laboral y contactos fuera del horario laboral, que los trabajadores con educación secundaria posobligatoria.
El documento también cuantifica la aportación del SUPV a la calidad promedio del empleo en la región. Gracias a la contribución del SUPV en la Comunitat, el porcentaje de personas empleadas con jornadas parciales no deseadas se reduce en 0,8 puntos porcentuales, el peso del teletrabajo aumenta 4,8 puntos, el de trabajadores en ocupaciones altamente cualificadas crece 15,9 puntos y el de ocupados que participan en formación continua se eleva en 3,5 puntos. Además, el salario medio en la Comunitat Valenciana es un 11% más elevado por la contribución de los trabajadores titulados en el SUPV y, según las estimaciones realizadas, sin el SUPV, la tasa de desempleo en la Comunitat sería 2 puntos porcentuales más elevada.
El SUPV se convierte, por tanto, en un agente crucial para el desarrollo de la región. Un buen sistema universitario proporciona trabajadores altamente cualificados, lo que fomenta un tejido empresarial productivo, innovador y basado en el capital humano. Esto, a su vez, genera empleo de calidad y estimula la inversión en educación superior, impulsando la resiliencia económica, especialmente, en tiempos de crisis.
El informe que se acaba de publicar es el quinto de una serie iniciada en 2009 y seguida por ediciones en 2013, 2015 y 2019. El objetivo de estos documentos, que ahora se actualizan con el nuevo estudio, es mostrar a la sociedad las contribuciones sociales y económicas que realizan las universidades públicas valencianas a través de sus actividades docentes e investigadoras y de transferencia.