Valencià:
Personal investigador del Grup d'Investigació en Bioquímica i Biotecnologia de la Universitat Jaume I de Castelló ha identificat i obtingut biomolècules d'origen vegetal, que han sigut testades enfront de patògens vegetals i d'interès clínic, amb el propòsit d'aconseguir productes comercials d'alta qualitat que puguen ser aplicats en el sector agrari i en el sector farmacèutic.
Entre les seues característiques destaca que són molècules naturals que s'apliquen a concentracions molt baixes, per la qual cosa no constitueixen un risc per a la salut i el medi ambient i «presenten un ampli rang d'acció davant de patògens i una potent eficàcia, tant en el camp agronòmic com farmacèutic, pel que serien interessants per al sector comercial que desenvolupa productes fitosanitaris amb codi verd i per als departaments d'I+D+i com a línia estratègica d'actuació en aquest sector», expliquen les investigadores Begonya Vicedo Jover i Pilar García Agustín.
En el sector agronòmic, l'equip de treball pretén aconseguir productes basats en biomolècules, mitjançant tècniques ecocompatibles amb la producció agrària per al control de patògens de plantes, a través de la inducció de les defenses vegetals, que podrien actuar a manera de vacuna contra diferents malalties. En l'actualitat, aquesta és una de les línies estratègiques d'actuació que té gran interès, tant per al món empresarial com en les institucions públiques.
Les aproximacions de control de malalties utilitzades fins ara es basen en la utilització de productes químics que poden ser perjudicials per al medi ambient, la fauna i, fins i tot, les persones. No obstant això, actualment s'estan posant a punt nous mètodes de control de patògens, basats en l'ús d'aquesta mena de compostos naturals d'origen vegetal, que actuen directament sobre el patogen i potencien la resistència innata de les plantes.
En el sector farmacèutic, un dels principals problemes que existeix actualment és el referent a l'aparició de resistències enfront d'antibiòtics per part de patògens d'interès clínic. El control de les malalties provocades per aquests microorganismes implica un desafiament important per part de les administracions sanitàries i indústries farmacèutiques. Les noves biomolècules podrien pal·liar els problemes causats per patògens multiresistents enfront d'antibiòtics.
Les noves biomolècules han sigut validades experimentalment en l'entorn de laboratori i en els entorns agronòmics. El grup d'investigació estaria interessat en el desenvolupament i adaptació de la tecnologia a aplicacions concretes mitjançant acords específics i de llicència amb empreses compromeses amb la millora de la salut i el benestar de les persones i les plantes.
BIOQUÍMICA I BIOTECNOLOGIA
El Grup de Bioquímica i Biotecnologia va ser creat en 1993. Des del primer moment, ha estat treballant en el desenvolupament de mètodes alternatius a l'ús de pesticides i productes químics mitjançant l'ús de nous compostos inductors de resistència, així com en l'estudi del metabolisme del nitrogen. En els últims vint anys s'ha centrat el treball en el desenvolupament de molècules inductores que afavoreixen l'adaptació de la planta a l'estrès biòtic o abiòtic, i es va obtenir la patent P200501535 en 2005 en col·laboració amb la Universitat de València.
A més, treballen en la cerca i caracterització de nous mecanismes d'inducció de resistència en plantes, com ara l'aplicació del 1-metil triptòfan i de la fertilització nitrogenada, que mostren molt bons resultats pel que fa a la inducció de resistència enfront d'estressos biòtics. Un dels camps més prometedors per a trobar nous mètodes per a millorar aquesta resistència és l'estudi del microbioma de la planta. L'objectiu ha sigut trobar nous endòfits fúngics compatibles amb cultius comercials que puguen millorar el rendiment de la planta al camp.
D'altra banda, el grup col·labora amb l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA) i la Universitat de València amb l'objectiu de caracteritzar i potenciar la resposta de la planta enfront de patògens tan importants com Xylella fastidiosa i Ralstonia solanacearum i una altra de les seues línies d'investigació és el desenvolupament i validació de tractaments antimicrobians utilitzant compostos naturals procedents d'extractes vegetals per a la seua aplicació contra patògens d'interès clínic i agronòmic, amb el propòsit de testar i validar el seu efecte antitumoral en cèl·lules humanes.
Informació del grup: https://www.uji.es/serveis/ocit/base/grupsinvestigacio/detall/&url=/serveis/ocit/base/grupsinvestigacio/detall&codi=003
Article
Methyltryptophan Modifies Apoplast Content in Tomato Plants Improving Resistance Against Pseudomonas syringae. Loredana Scalschi, Eugenio Llorens, Ana I. González-Hernández, Mercedes Valcárcel, Jordi Gamir, Pilar García Agustín, Begonya Vicedo i Gemma Camañes
https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fmicb.2018.02056/full

Español:
Personal investigador del Grupo de Investigación en Bioquímica y Biotecnología de la Universitat Jaume I de Castelló ha identificado y obtenido biomoléculas de origen vegetal, que han sido testadas frente a patógenos vegetales y de interés clínico, con el propósito de conseguir productos comerciales de alta calidad que puedan ser aplicados en el sector agrario y en el sector farmacéutico.
Entre sus características destaca que son moléculas naturales que se aplican a concentraciones muy bajas, por lo que no constituyen un riesgo para la salud y el medio ambiente y «presentan un amplio rango de acción frente a patógenos y una potente eficacia tanto en el campo agronómico como farmacéutico, por lo que serían interesantes para el sector comercial que  desarrolla productos fitosanitarios con código verde y para los departamentos de I+D+i como línea estratégica de actuación en este sector», explican las investigadoras Begonya Vicedo Jover y Pilar García Agustín.
En el sector agronómico, el equipo de trabajo pretende conseguir productos basados en biomoléculas, mediante técnicas eco compatibles con la producción agraria para el control de patógenos de plantas, a través de la inducción de las defensas vegetales, que podrían actuar a modo de vacuna frente a diferentes enfermedades. En la actualidad, esta es una de las líneas estratégicas de actuación que tiene gran interés tanto para el mundo empresarial como en las instituciones públicas.
Las aproximaciones de control de enfermedades utilizadas hasta ahora se basan en la utilización de productos químicos que pueden ser perjudiciales para el medio ambiente, la fauna e, incluso, las personas. Sin embargo, actualmente se están poniendo a punto nuevos métodos de control de patógenos, basados en el uso de este tipo de compuestos naturales de origen vegetal, que actúan directamente sobre el patógeno y potencian la resistencia innata de las plantas.
En el sector farmacéutico, uno de los principales problemas que existe actualmente se refiere a la aparición de resistencias frente a antibióticos por parte de patógenos de interés clínico. El control de las enfermedades provocadas por estos microorganismos supone un desafío importante por parte de las administraciones sanitarias e industrias farmacéuticas. Las nuevas biomoléculas podrían paliar los problemas causados por patógenos multirresistentes frente a antibióticos.
Las nuevas biomoléculas han sido validadas experimentalmente en el entorno de laboratorio y en los entornos agronómicos. El grupo de investigación estaría interesado en el desarrollo y adaptación de la tecnología a aplicaciones concretas mediante acuerdos específicos y de licencia con empresas comprometidas con la mejora de la salud y el bienestar de las personas y las plantas.
BIOQUÍMICA Y BIOTECNOLOGÍA
El Grupo de Bioquímica y Biotecnología fue creado en 1993. Desde el primer momento ha estado trabajando en el desarrollo de métodos alternativos al uso de pesticidas y productos químicos mediante el uso de nuevos compuestos inductores de resistencia, así como en el estudio del metabolismo del nitrógeno. En los últimos veinte años se ha centrado el trabajo en el desarrollo de moléculas inductoras que favorecen la adaptación de la planta al estrés biótico o abiótico, obteniendo la patente P200501535 en 2005 en colaboración con la Universidad de Valencia.
Además, trabajan en la búsqueda y caracterización de nuevos mecanismos de inducción de resistencia en plantas, como la aplicación del 1-metil triptófano y de la fertilización nitrogenada, mostrando muy buenos resultados a nivel de inducción de resistencia frente a estreses bióticos. Uno de los campos más prometedores para encontrar nuevos métodos para mejorar esta resistencia es el estudio del microbioma de la planta. El objetivo ha sido encontrar nuevos endófitos fúngicos compatibles con cultivos comerciales que puedan mejorar el rendimiento de la planta en el campo.
Por otra parte, el grupo colabora con el Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA) y la Universidad de Valencia con el objetivo de caracterizar y potenciar la respuesta de la planta frente a patógenos tan importantes como Xylella fastidiosa y Ralstonia solanacearum y otra de sus líneas de investigación es el desarrollo y validación de tratamientos antimicrobianos utilizando compuestos naturales procedentes de extractos vegetales para su aplicación contra patógenos de interés clínico y agronómico, con el propósito de testar y validar su efecto antitumoral en células humanas.
Información del grupo: https://www.uji.es/serveis/ocit/base/grupsinvestigacio/detall/&url=/serveis/ocit/base/grupsinvestigacio/detall&codi=003
Artículo
Methyltryptophan Modifies Apoplast Content in Tomato Plants Improving Resistance Against Pseudomonas syringae. Loredana Scalschi, Eugenio Llorens, Ana I. González-Hernández, Mercedes Valcárcel, Jordi Gamir, Pilar García Agustín, Begonya Vicedo y Gemma Camañes
https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fmicb.2018.02056/full