Valencià:
Una enquesta realitzada per l'Oficina de Promoció i Avaluació de la Qualitat (OPAQ) i en la qual han participat 539 membres del personal investigador de la Universitat Jaume I (el 52,33% del total de població), mostra la preocupació d'aquest col·lectiu sobre matèries relacionades amb l'ètica professional en la investigació científica i tècnica. Més d'un 80% d'enquestats mostren preocupació per les pràctiques inadequades en la seua àrea de coneixement, encara que el percentatge es redueix a un 67,35% quan es fa referència a la investigació dins de la mateixa universitat. L'ús d'influències personals per a obtenir rèdits (41%), l'abús de poder cap a investigadors en posicions inferiors (26,53%), la supervisió poc rigorosa de tesis doctorals (26,35%), la publicació duplicada (21%), la falsa participació en projectes (19,85%) i la revisió fraudulenta (19,48%) se situen com les males pràctiques que es perceben com més generalitzades. 
Aquestes dades no són una excepció per a aquesta mena d'estudis. Les investigacions sociològiques fa temps que apunten a això i assenyalen com una possible causa el foment de la cultura coneguda com a «publica o pereix», és a dir, una cultura que fomenta el currículum pel pes del nombre de publicacions en revistes d'alt impacte i que ha generat un debat en l'acadèmia des de fa uns anys. El personal investigador de la Universitat Jaume I sembla coincidir amb aquesta apreciació i assenyalen les ambicions personals (48,23%) i la política d'avaluació científica existent a Espanya (44,34%) com les causes principals de la proliferació de les males pràctiques. 
L'enquesta mostra també una conscienciació elevada del personal investigador entorn de qüestions com l'accés obert, la perspectiva de gènere i la integritat en els processos d'investigació. No obstant això, els mateixos investigadors reconeixen en les seues respostes certa falta de formació en alguns d'aquests punts claus de l'ètica de la investigació, així com sobre la mateixa estructura de governança ètica de la Universitat Jaume I. Cal destacar que l'instrument més conegut és el codi ètic, amb un 41,93% d'enquestats que així ho indiquen, mentre que la línia ètica és la menys coneguda atès que a penes un 2,60% dels enquestats la identifiquen. 
Davant aquestes dades, el Vicerectorat d'Investigació i Transferència, en col·laboració amb el projecte europeu ETHNA System, impulsarà durant el 2022 l'elaboració del codi de bones pràctiques d'investigació de l'UJI, així com la redefinició d'algunes de les seues estructures de governança ètica. Aquest objectiu, que s'emmarca dins del procés d'acreditació de qualitat HR Excellence in Research (hrs4r) i dels principis de la Carta Europea, es desenvoluparà a través d'un procés col·laboratiu amb la participació d'experts i expertes de la Universitat Jaume I.
El codi, que serà aprovat abans de finalitzar el present curs acadèmic, arreplegarà els compromisos de la institució i de la comunitat investigadora en matèries com: l'accés obert, la integritat científica, el compromís públic i la igualtat de gènere en la investigació. Per a la seua definició, la universitat iniciarà un procés col·laboratiu on es comptarà amb personal expert en cada matèria. 
Els resultats de l'enquesta es troben publicats en obert en https://www.uji.es/serveis/opaq/base/gestio-qualitat/mesurament-resultats/informeeticainvestigacion_21.pdf

Español:
Una encuesta realizada por la Oficina de Promoción y Evaluación de la Calidad (OPAQ) y en la que han participado 539 miembros del personal investigador de la Universitat Jaume I (el 52,33% del total de población), muestra la preocupación de este colectivo sobre materias relacionadas con la ética profesional en la investigación científica y técnica. Más de un 80% de encuestados muestran preocupación por las prácticas inadecuadas en su área de conocimiento, aunque el porcentaje se reduce a un 67,35% cuando se hace referencia a la investigación dentro de la propia universidad. El uso de influencias personales para obtener réditos (41%), el abuso de poder hacia investigadores en posiciones inferiores (26,53%), la supervisión poco rigurosa de tesis doctorales (26,35%), la publicación duplicada (21%), la falsa participación en proyectos (19,85%) y la revisión fraudulenta (19,48%) se sitúan como las malas prácticas que se perciben como más generalizadas. 
Estos datos no son una excepción para este tipo de estudios. Las investigaciones sociológicas llevan tiempo apuntando a ello y señalan como una posible causa el fomento de la cultura conocida como «pública o perece», es decir, una cultura que fomenta el currículum por el peso del número de publicaciones en revistas de alto impacto y que ha generado un debate en la academia desde hace unos años. El personal investigador de la Universitat Jaume I parece coincidir con esta apreciación y señalan las ambiciones personales (48,23%) y la política de evaluación científica existente en España (44,34%) como las causas principales de la proliferación de las malas prácticas. 
La encuesta muestra también una concienciación elevada del personal investigador en torno a cuestiones como el acceso abierto, la perspectiva de género y la integridad en los procesos de investigación. Sin embargo, los mismos investigadores reconocen en sus respuestas cierta falta de formación en algunos de estos puntos claves de la ética de la investigación, así como sobre la propia estructura de gobernanza ética de la Universitat Jaume I. Cabe destacar que el instrumento más conocido es el código ético, con un 41,93% de encuestados que así lo indican, mientras que la línea ética es la menos conocida dado que apenas un 2,60% de los encuestados la identifican. 
Ante estos datos, el Vicerrectorado de Investigación y Transferencia, en colaboración con el proyecto europeo ETHNA System, va a impulsar durante el 2022 la elaboración del código de buenas prácticas de investigación de la UJI, así como la redefinición de algunas de sus estructuras de gobernanza ética. Este objetivo, que se enmarca dentro del proceso de acreditación de calidad HR Excellence in Research (hrs4r) y de los principios de la Carta Europea, se desarrollará a través de un proceso colaborativo con la participación de expertos y expertas de la Universitat Jaume I.
El código, que será aprobado antes de finalizar el presente curso académico, recogerá los compromisos de la institución y de la comunidad investigadora en materias como: el acceso abierto, la integridad científica, el compromiso público y la igualdad de género en la investigación. Para su definición la universidad iniciará un proceso colaborativo donde se contará con personal experto en cada materia. 
Los resultados de la encuesta se encuentran publicados en abierto en https://www.uji.es/serveis/opaq/base/gestio-qualitat/mesurament-resultats/informeeticainvestigacion_21.pdf