Valencià:
El grup d'investigació en Neurobiotecnologia de la Universitat Jaume I ha posat en marxa una investigació en teràpia gènica per al tractament de l'Alzheimer i altres demències senils finançada a través dels Plans Propis d'Investigació de l’UJI. En la primera fase de l'estudi, iniciat el passat mes de gener, es buscarà estudiar les vies de senyalització de la insulina en el cervell i la seua possible modificació ja que un mal funcionament d'aquestes sembla estar relacionat amb processos cerebrals de desenvolupament, neuroprotecció i memòria, segons explica Ana María Sánchez, coordinadora del projecte.


	“L'Alzheimer és una malaltia sobre la qual s'investiga molt des de molts fronts diferents. La perspectiva de la teràpia gènica és una de les menys desenvolupades, per això pensem que estudis com este poden ser importants per a començar a avançar en este tema. En concret, este estudi busca anar a les fases inicials de la malaltia per a tractar d'entendre per què moren eixes neurones i frenar-la o retardar-la”.  Un dels factors implicats en la malaltia d'Alzheimer i altres patologies neurodegeneratives, és la resistència a la insulina en el cervell.


	En una primera fase, els investigadors busquen fabricar partícules víriques capaces de manipular l'expressió de determinats gens per a millorar la sensibilitat a la insulina en diferents àrees del cervell. El projecte convergeix distintes disciplines, des de la biotecnologia (biologia molecular) a la neuroanatomia i el comportament, i compta amb l'estreta col·laboració del professor d'Anatomia i Embriologia Humana, Francisco Olucha. Des d'esta perspectiva interdisciplinària, el projecte, que té una duració de tres anys, pretén avançar en l'estudi de les bases moleculars que subjauen a malalties com l'Alzheimer. L'objectiu últim seria, assenyala Sánchez, “fabricar partícules víriques que puguen modificar l'expressió gènica de forma controlada i específica, per a evitar o frenar la mort neuronal en àrees concretes del cervell”, i afegeix “sempre que el finançament, cada vegada més escàs, ho permeta. I amb l'esperança que es garantisca el pas d'avanços en la investigació als i les pacients que ho necessiten, no sols a aquelles que puguen pagar-ho”.


	 

Altres notícies d'investigació:

El grup Geotec de l’UJI participa en un projecte europeu per a acostar la formació d'experts en Informació Geogràfica a la demanda professional

Español:
El grupo de investigación en Neurobiotecnología de la Universitat Jaume I ha puesto en marcha una investigación en terapia génica para el tratamiento del Alzheimer y otras demencias seniles financiada a través de los Planes Propios de Investigación de la UJI. En la primera fase del estudio, iniciado el pasado mes de enero, se buscará estudiar las vías de señalización de la insulina en el cerebro y su posible modificación ya que un mal funcionamiento de éstas parece estar relacionado con procesos cerebrales de desarrollo, neuroprotección y memoria, según explica Ana María Sánchez, coordinadora del proyecto.


	“El Alzheimer es una enfermedad sobre la que se investiga mucho desde muchos frentes diferentes. La perspectiva de la terapia génica es una de las menos desarrolladas, por ello pensamos que estudios como éste pueden ser importantes para empezar a avanzar en los mismos. En concreto, este estudio busca ir a las fases iniciales de la enfermedad para tratar de entender por qué mueren esas neuronas y frenarla o retrasarla”.  Uno de los factores implicados en la enfermedad de Alzheimer y otras patologías neurodegenerativas, es la resistencia a la insulina en el cerebro.


	En una primera fase, los investigadores buscan fabricar partículas víricas capaces de manipular la expresión de determinados genes para mejorar la sensibilidad a la insulina en diferentes áreas del cerebro. El proyecto converge distintas disciplinas, desde la biotecnología (biología molecular) a la neuroanatomía y el comportamiento y cuenta con la estrecha colaboración del profesor de Anatomía y Embriología Humana, Francisco Olucha. Desde esta perspectiva interdisciplinar, el proyecto, que tiene un plazo de duración de tres años, pretende avanzar en el estudio de las bases moleculares que subyacen a enfermedades como el Alzheimer. El objetivo último sería, señala Sánchez, “fabricar partículas víricas que puedan modificar la expresión génica de forma controlada y específica, para evitar o frenar la muerte neuronal en áreas concretas del cerebro”, y añade “siempre y cuando la financiación, cada vez más escasa, lo permita. Y con la esperanza de que se garantice el paso de avances en la investigación a los y las pacientes que lo necesiten, no solo a aquellas personas que puedan pagarlo”.


	 

Otras noticias de investigación:

El grupo Geotec de la UJI participa en un proyecto europeo para acercar la formación de expertos en Información Geográfica a la demanda profesional