Valencià:
L'investigador Dídac Román del Grup Pre-EINA de la Universitat Jaume I de Castelló ha editat, al costat de la investigadora Célia Fat Cheung de la Universitat de Tolosa Jean Jaurès i el professor Mathieu Langlais de la Universitat de Bordeus, un volum temàtic en la revista Quaternary International dedicat al final del Paleolític a l'oest d'Europa que posa al dia els coneixements que la comunitat científica té sobre aquest període.
Els editors han explicat en la introducció del volum que les investigacions dels últims anys sobre les diferents cultures que es van desenvolupar en la transició climàtica Plistocè-Holocè a Europa Occidental han posat en relleu la diversitat dels complexos tecnològics industrials i artístics, suggerint una certa variabilitat en el comportament tècnic, econòmic i simbòlic dels grups caçadors-recol·lectors durant aquest període. Això ha mostrat que va haver-hi diferents trajectòries culturals regionals dins d'una tendència evolutiva homogènia a escala continental.
Un dels elements clau de la investigació ha sigut la reavaluació crítica dels jaciments arqueològics (tecnotipologia, tafonomia i estratigrafia) i una revisió dels conceptes historiogràfics. Amb aquesta intenció renovadora, durant el 23 congrés de la European Association of Archaeologists (EAA), celebrat a Maastricht en 2017, va tenir lloc una sessió dedicada a discutir aquesta qüestió. Vist l'interès que va generar aquella sessió, i amb la intenció de posar al dia allò que coneixem avui dia de les últimes societats paleolítiques, es va decidir plasmar les idees exposades en una publicació monogràfica, que finalment ha vist la llum en aquest volum especial de la revista Quaternary International.
«El principal objectiu dels articles publicats en el volum -comenten els editors- és oferir una visió general de l'evolució i el desenvolupament de les cultures postmagdalenianes des d'una perspectiva industrial, econòmica i artística», amb la intenció d'«avançar en el coneixement de l'extensió geogràfica d'aquestes cultures i les característiques regionals específiques desenvolupades durant la transició Plistocè-Holocè a Europa Occidental».
Els deu treballs de recerca inclosos en el volum abasten zones europees com el nord d'Itàlia, els Balcans, els Pirineus i el sud de França, i diverses localitzacions de la península Ibèrica com Portugal, la Vall de l'Ebre, la regió nord de la Comunitat Valenciana, el Mediterrani ibèric central o l'extrem sud d'Espanya i descriuen aspectes econòmics, culturals, industrials, socials i artístics dels pobladors d'aquest període.
Segons els editors, i gràcies a les investigacions publicades en aquest volum, es pot concloure que «durant la transició del període Plistocè a l'Holocè, existeixen tendències evolutives homogènies a Europa Occidental» que es podrien resumir en un desenvolupament de les puntes de dors de pedra que substitueixen a les fabricades sobre os per a la fabricació de les puntes dels projectils. Així mateix, existeixen altres elements tècnics comuns, com la simplificació en els processos de fabricació dels útils de pedra, la flexibilitat en l'economia i l'aparició dels primers elements geomètrics com ara puntes de projectil.
Depenent de la regió estudiada, expliquen, «alguns autors emfatitzen més la continuïtat amb el Paleolític, mentre que uns altres insisteixen que existeixen elements que creen una clara ruptura cultural. L'estudi detallat de les estratigrafies dels jaciments i l'establiment de noves datacions basades en aquests nous estudis, així com les comparacions de tecnologies, economies i simbolisme, obrin noves portes a una comprensió global del procés de transformació dels tecnocomplexos paleolítics cap al Mesolític».
Per això, conclouen «l'extraordinària variabilitat regional juntament amb la considerable diversitat de biòtops i marcs epistemològics demostren tant la flexibilitat com la resistència de les cultures d'aquests grups humans davant els importants canvis que ocorrerien poc després».
Monogràfic:
Cultures of the Pleistocene-Holocene transition in Western Europe. Quaternary International. Edited by Dídac Roman, Célia Fat Cheung and Mathieu Langlais. Volume 564, October 2020.
https://www.sciencedirect.com/journal/quaternary-international/vol/564/suppl/c

Español:
El investigador Dídac Román del Grupo Pre-EINA de la Universitat Jaume I de Castelló ha editado, junto a la investigadora Célia Fat Cheung de la Université de Toulouse Jean Jaurès y el profesor Mathieu Langlais de la Université de Bordeaux, un volumen temático en la revista Quaternary International dedicado al final del Paleolítico en el oeste de Europa que pone al día los conocimientos que la comunidad científica tiene sobre este periodo.
Los editores han explicado en la introducción del volumen que las investigaciones de los últimos años sobre las diferentes culturas que se desarrollaron en la transición climática Pleistoceno-Holoceno en Europa Occidental han puesto de relieve la diversidad de los complejos tecnológicos industriales y artísticos, sugiriendo una cierta variabilidad en el comportamiento técnico, económico y simbólico de los grupos cazadores-recolectores durante este período. Esto ha mostrado que hubo diferentes trayectorias culturales regionales dentro de una tendencia evolutiva homogénea a nivel continental.
Uno de los elementos clave de la investigación ha sido la reevaluación crítica de los yacimientos arqueológicos (tecnotipología, tafonomía y estratigrafía) y una revisión de los conceptos historiográficos. Con esta intención renovadora, durante el 23 congreso de la European Association of Archaeologists (EAA), celebrado en Maastricht en 2017, tuvo lugar una sesión dedicada a discutir esta cuestión. Visto el interés que generó aquella sesión, y con la intención de poner al día aquello que conocemos hoy en día de las últimas sociedades paleolíticas, se decidió plasmar las ideas expuestas en una publicación monográfica, que finalmente ha visto la luz en este volumen especial de la revista Quaternary International.
«El principal objetivo de los artículos publicados en el volumen -comentan los editores- es ofrecer una visión general de la evolución y el desarrollo de las culturas pos-magdalenienses desde una perspectiva industrial, económica y artística», con la intención de «avanzar en el conocimiento de la extensión geográfica de estas culturas y las características regionales específicas desarrolladas durante la transición Pleistoceno-Holoceno en Europa Occidental».
Los diez trabajos de investigación incluidos en el volumen incluyen zonas europeas como el norte de Italia, los Balcanes, los Pirineos y el sur de Francia, y diversas localizaciones de la península ibérica como Portugal, el Valle del Ebro, la región norte de la Comunitat Valenciana, el Mediterráneo ibérico central o el extremo sur de España y describen aspectos económicos, culturales, industriales, sociales y artísticos de los pobladores de este período.
Según los editores, y gracias a las investigaciones publicadas en este volumen, se puede concluir que «durante la transición del período Pleistoceno al Holoceno existen tendencias evolutivas homogéneas en Europa Occidental» que se podrían resumir en un desarrollo de las puntas de dorso de piedra que sustituyen a las fabricadas sobre hueso para la fabricación de las puntas de los proyectiles. Así mismo, existen otros elementos técnicos comunes, como la simplificación en los procesos de fabricación de los útiles de piedra, la flexibilidad en la economía y la aparición de los primeros elementos geométricos como puntas de proyectil.
Dependiendo de la región estudiada, explican, «algunos autores enfatizan más la continuidad con el Paleolítico, mientras que otros insisten en que existen elementos que crean una clara ruptura cultural. El estudio pormenorizado de las estratigrafías de los yacimientos y el establecimiento de nuevas dataciones basadas en estos nuevos estudios, así como las comparaciones de tecnologías, economías y simbolismo, abren nuevas puertas a una comprensión global del proceso de transformación de los tecnocomplejos paleolíticos hacia el Mesolítico».
Por ello, concluyen «la extraordinaria variabilidad regional junto con la considerable diversidad de biotopos y marcos epistemológicos demuestran tanto la flexibilidad como la resistencia de las culturas de estos grupos humanos ante los importantes cambios que ocurrirían poco después».
Monográfico:
Cultures of the Pleistocene-Holocene transition in Western Europe. Quaternary International. Edited by Dídac Roman, Célia Fat Cheung and Mathieu Langlais. Volume 564, October 2020.
https://www.sciencedirect.com/journal/quaternary-international/vol/564/suppl/C