Valencià:
«Si hi ha alguna cosa que determina de forma crítica el nostre destí biològic és la nostra conducta», va comentar Mara Dierssen, investigadora del Centre de Regulació Genòmica de Barcelona, en l'última de les conferències del cicle SOM, organitzades per la Facultat de Ciències de la Salut, sota el títol de «(No sols) som ADN». D’aquesta manera, Dierssen va desmentir en la seua ponència la idea del determinisme biològic en la qual els gens eren l’únic element responsable dels trets morfològics, la personalitat o la predisposició a patir certes malalties. «La genètica no és tan determinant, sinó part d’un mecanisme biològic complex en el qual hi ha un diàleg constant entre la part genètica i l’ambiental», va afirmar.


	Pel que fa a la influència de l’entorn, la investigadora va introduir el concepte d’epigenètica. «L’epigenètica són canvis en el fenotip produïts per l’ambient sense que hi haja canvis en el genotip, és a dir, es produeix un canvi en la forma en que s’expressen els gens i aquest canvis són transgeneracionals i poden heretar-se».


	En aquesta línia, Dierssen va explicar que el cervell és una de les regions més sensibles als canvis ambientals. «El cervell, gràcies a la capacitat del sistema nerviós per a modificar-se en funció de la experiència, canvia el diagrama de connexions neuronals a mesura que es rep informació de l’entorn: és l’anomenada neuroplasticitat», va assenyalar. La investigadora va explicar que el mapa dendrític i els contactes entre neurones es remodelen constantment a partir del potencial genètic però també amb la influència de l’entorn, afectant la capacitat cerebral. Per exemple, un dels estímuls més importants que va destacar per a afavorir el desenvolupament cerebral va ser l’estímul social.


	Vídeo complet i en altres formats: http://videoenc01.uji.es/editora.php


	Altres notícies del cicle SOM:

Pablo Herreros: «Som l'herència viva d'uns primats supercooperadors i molt altruistes»

Fernández Vidal: «Els físics moderns sabem que el que estem observant no és la realitat, sinó una ombra d’aquesta, si és que existeix una realitat objectiva»


	Altres notícies de la FCS:

Seixanta estudiants de Psicologia de l’UJI realitzen les seues pràctiques en el Consorci Hospitalari Provincial de Castelló

Dos alumnes Erasmus de l’UJI s'incorporen a les pràctiques de Medicina a l'Hospital General

Español:
«Si hay algo que determina de forma crítica nuestro destino biológico es nuestra conducta», comentó Mara Dierssen, investigadora del Centro de Regulación Genómica de Barcelona, en la última de las conferencias del ciclo SOMOS, organizadas por la Facultad de Ciencias de la Salut, bajo el título de «(No sólo) somos ADN». De este modo, Dierssen desmintió en su ponencia la idea del determinismo biológico en la que los genes eran el único elemento responsable de los rasgos morfológicos, la personalidad o la predisposición a sufrir ciertas enfermedades. «La genética no es tan determinante, sino parte de un mecanismo biológico complejo en el que hay un diálogo constante entre la parte genética y la ambiental», afirmó.


	En cuanto a la influencia del entorno, la investigadora introdujo el concepto de epigenética. «La epigenética son cambios en el fenotipo producidos por el ambiente sin que haya cambios en el genotipo, es decir, se produce un cambio en la forma en que se expresan los genes y este cambios son transgeneracionales y pueden heredarse».En esta línea, Dierssen explicó que el cerebro es una de las regiones más sensibles a los cambios ambientales. «El cerebro, gracias a la capacidad del sistema nervioso para modificarse en función de la experiencia, cambia el diagrama de conexiones neuronales a medida que se recibe información del entorno: es la llamada neuroplasticidad», señaló. La investigadora explicó que el mapa dendrítico y los contactos entre neuronas se remodelan constantemente a partir del potencial genético pero también con la influencia del entorno, afectando a la capacidad cerebral. Por ejemplo, uno de los estímulos más importantes que destacó para favorecer el desarrollo cerebral fue el estímulo social.

Vídeo completo y en otros formatos: http://videoenc01.uji.es/editora.php


	Otras noticias del ciclo SOMOS:

Pablo Herreros: «Somos la herencia viva de unos primates supercooperadores y muy altruistas»

Fernández Vidal: «Los físicos modernos sabemos que lo que estamos observando no es la realidad, sino una sombra de esta, si es que existe una realidad objetiva»


	Otras noticias de la FCS:

Sesenta estudiantes de Psicología de la UJI realizan sus prácticas en el Consorcio Hospitalario Provincial de Castellón

Dos alumnos Erasmus de la UJI se incorporan a las prácticas de Medicina en el Hospital General