Valencià:
El conveni entre la Generalitat Valenciana i la Universitat Jaume I de Castelló, autoritzat pel Ple del Consell la passada setmana, ha permès finançar les despeses del programa anual d’actuacions arqueològiques de la universitat pública de Castelló durant l’any 2018. Les actuacions s’han centrat en l’excavació de la vil·la romana de Sant Gregori a Borriana i els treballs de topografia i fotogrametria i escanejat 3D del paisatge rural d’època romana i iberoromana en els termes municipals de Borriol, la Pobla Tornesa, Cabanes i Vilafamés.
La vuitena campanya realitzada en el jaciment de Sant Gregori a Borriana s’ha continuat amb els treballs en el balneum fins a completar la planta de les diferents estructures. Sant Gregori és un interessant assentament que es situa junt a la mar per raons econòmiques més que per factors d'índole residencial. A més, és l'últim jaciment costaner excavat que es localitza al sud del riu Millars, tradicionalment interpretat com a límit nord del territorium saguntí, per la qual cosa sens dubte es tracta d'un emplaçament de certa rellevància. La vil·la de Sant Gregori és il·lustrativa d'un model de uilla marítima durant l'Alt Imperi romà. L'escassetat de jaciments d'aquestes característiques en altres àrees del territorium saguntinum demostra la necessitat de continuar amb la investigació a través de l'excavació arqueològica d'aquest enclavament.
L'altre projecte de recerca que ha rebut el finançament de la Generalitat Valenciana ha consistit en aplicar metodologies digitals, és a dir treballs de topografia i fotogrametria, escanejat 3D, etc., en l'estudi del paisatge rural d'època romana i iberoromana en els termes municipals de Borriol, la Pobla Tornesa, Cabanes i Vilafamés. El traçat de la Via Augusta ha estat l'eix vertebrador a partir del qual s'han dut a terme les diferents actuacions. En l’àmbit general, el projecte ha tingut una sèrie d'objectius que es poden sintetitzar en la catalogació del patrimoni arqueològic relacionat amb els assentaments iberoromans i romans d'aquests termes municipals; l'estudi i classificació de la topografia i els complexos arquitectònics; la recopilació de la bibliografia que existeix sobre els jaciments i, finalment, l'estudi dels materials dipositats en els museus que han pogut ser rellevants per al projecte. En línies generals, aquest any 2018 s’ha pretès desenvolupar una eina útil per a organitzar, analitzar i emmagatzemar les dades procedents dels jaciments arqueològics, amb l'objecte de facilitar futures intervencions de posada en valor.

Español:
El convenio entre la Generalitat Valenciana y la Universitat Jaume I de Castelló, autorizado por el Pleno del Consell la pasada semana, ha permitido financiar los gastos del programa anual de actuaciones arqueológicas de la universidad pública de Castelló durante el año 2018. Las actuaciones se han centrado en la excavación de la villa romana de Sant Gregori en Borriana y los trabajos de topografía y fotogrametría y escaneado 3D del paisaje rural de época romana y iberoromana en los términos municipales de Borriol, la Pobla Tornesa, Cabanes y Vilafamés.


La octava campaña realizada en el yacimiento de Sant Gregori en Borriana se ha continuado con los trabajos en el balneum hasta completar la planta de las diferentes estructuras. Sant Gregori es un interesante asentamiento que se sitúa junto al mar por razones económicas más que por factores de índole residencial. Además, es el último yacimiento costero excavado que se localiza al sur del río Millars, tradicionalmente interpretado como límite norte del territorium saguntí, por lo cual sin duda se trata de un emplazamiento de cierta relevancia. La villa de Sant Gregori es ilustrativa de un modelo de villa marítima durante el Alto Imperio romano. La escasez de yacimientos de estas características en otras áreas del territorium saguntinum demuestra la necesidad de continuar con la investigación a través de la excavación arqueológica de este enclave.


El otro proyecto de investigación que ha recibido la financiación de la Generalitat Valenciana ha consistido al aplicar metodologías digitales, es decir trabajos de topografía y fotogrametría, escaneado 3D, etc., en el estudio del paisaje rural de época romana y iberoromana en los términos municipales de Borriol, la Pobla Tornesa, Cabanes y Vilafamés. El trazado de la Vía Augusta ha sido el eje vertebrador a partir del cual se han llevado a cabo las diferentes actuaciones. En el ámbito general, el proyecto ha tenido una serie de objetivos que se pueden sintetizar en la catalogación del patrimonio arqueológico relacionado con los asentamientos iberoromans y romanos de estos términos municipales; el estudio y clasificación de la topografía y los complejos arquitectónicos; la recopilación de la bibliografía que existe sobre los yacimientos y, finalmente, el estudio de los materiales depositados en los museos que han podido ser relevantes para el proyecto. En líneas generales, este año 2018 se ha pretendido desarrollar una herramienta útil para organizar, analizar y almacenar los datos procedentes de los yacimientos arqueológicos, con el objeto de facilitar futuras intervenciones de puesta en valor.