Valencià:
Científics dels grups de recerca Metabolic Integration and Cell Signaling (MICS) i Gestió Integrada de Plagues Agrícoles de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI) aposten per lluitar contra la plaga de l'aranya roja amb alternatives biològiques de menor toxicitat que els pesticides. Les conclusions de la revisió bibliogràfica liderada pels dos directors de grup, el professor Víctor Flors i el catedràtic Josep Jaques, respectivament, s'acaben de publicar en la revista International Journal of Molecular Sciences.
L'investigador Víctor Flors assegura que en aquest treball es realitza una transició des d'aspectes més aplicats sobre el tractament d'aquesta plaga i el coneixement de camp «cap a perspectives més moleculars i la resposta immune de les plantes» gràcies a la col·laboració que mantenen els dos grups de recerca, pertanyents al Departament de Ciències Agràries i del Medi Natural de l’UJI.
Una de les raons de l'avanç de l'aranya roja està relacionat amb un model de selecció de varietats conreades —per exemple, en cítrics i en tomaca— que han prioritzat «l'aspecte vistós i atractiu per als consumidors, però són més vulnerables a l'atac de plagues i malalties», apunta Flors, professor de Fisiologia Vegetal.
Per la seua banda, el catedràtic de Producció Vegetal Josep Jaques afegeix que la generalització de l'ús de plaguicides per a solucionar els problemes de plagues i malalties «tampoc ha ajudat al fet que la resistència a aquests enemics de les plantes haja rebut major interès. Per això, en moltes ocasions disposem de cultius addictes als plaguicides». «Aquesta situació caldria revertir-la perquè les plantes conreades disposen d’un arsenal propi de defenses amb què protegir-se per si mateixes, produint aliments més saludables, sense haver de renunciar a les seues característiques organolèpticas», conclou l'especialista en entomologia.
TECNOLOGIES MÉS SOSTENIBLES
En el cas de l'aranya roja, els científics de l’UJI argumenten que tradicionalment s'ha posat el focus d'atenció en la plaga. No obstant això, atesa la complexitat de la seua gestió, en paraules dels professors, «són necessàries noves eines i punts de vista per a dur a terme un control integral de plagues, que inclouen tant l'estudi de l'aranya roja, com la immunitat de la planta i l'atracció mitjançant compostos volàtils de possibles enemics naturals de l'aranya roja que l'eliminen del cultiu d'interès».
Els dos grups de recerca han estudiat conjuntament els patrons de cítrics resistents a la plaga de l'aranya roja amb l'objectiu de posar aquest coneixement «a la disposició de les empreses per a desenvolupar tecnologies més amigables amb el medi ambient i més sostenibles», expliquen.
La plaga de l'aranya roja Tetranychus urticae té una incidència mundial en espècies vegetals d'interès agroalimentari i ornamental. Estudis recents ha derivat en la seqüenciació del genoma d'aquest àcar, desenvolupada a través del projecte Genomite.
El treball publicat per l’UJI en International Journal of Molecular Sciences ha analitzat tots els mètodes de control biològic tenint en compte dos punts de vista; en primer lloc, el del mateix àcar, a través de la possibilitat de l'ús de depredadors naturals de l'aranya. «D'aquesta manera, evitem l'ús de pesticides o acaricides que no són eficaços davant d'aquesta plaga i a més poden ser perjudicials per al medi ambient i la biodiversitat», explica la investigadora Victoria Pastor.
En segon terme, s'ha abordat la perspectiva de la planta, mitjançant un adequat condicionament del sistema immune, de les seues defenses constitutives i induïbles per a defensar-se de l'atac de l'aranya roja. «Aquestes defenses poden traduir-se en la reducció de l'abundància de l'aranya o bé a incrementar la tolerància de la planta al dany mecànic causat per aquest àcar», agrega Pastor, membre del grup MICS.
Les línies d’investigació del grup de recerca de Gestió Integrada de Plagues Agrícoles, dirigit per Josep Jaques, se centren en l'estudi d'insectes i àcars d'importància agrícola, la seua biologia, ecologia, mètodes de mostreig i llindars, la seua gestió integrada amb especial èmfasi en el control biològic, i l'anàlisi de risc fitosanitari. Josep Jaques compta amb 3.155 cites i un índex h de 29 (Scopus). És expert del panell de sanitat vegetal de l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA), membre del Comitè Executiu de l'Organització Internacional per a la Lluita Biològica (IOBC-Global), coordinador de la Comissió de la IOBC per a l'harmonització d'agents de control biològic (CHIBCA) i editor associat de la revista científica BioControl.
Per la seua banda, el grup de recerca Metabolic Integration and Cell Signaling de l’UJI està liderat pel professor Víctor Flors. Els seus estudis bàsics aborden el sistema immune de plantes i de les reaccions de defensa induïda davant de patògens i artròpodes. A més, desenvolupen des de fa anys tècniques d'anàlisi massiva de metabòlits secundaris que intervenen en respostes de priming o condicionament dels vegetals com un sistema adaptatiu d'immunitat innata. Flors compta amb 4.032 citacions, més de setanta publicacions i un índex h de 28 (Scopus). És revisor de publicacions científiques com Nature Chemical Biology, Plant Physiology o New Phytologist, entre altres, i coordinador del Grup de Resistència Induïda de la International Organisation for Biological and Integrated Control (IOBC).
 
https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29466295

Español:
Científicos de los grupos de investigación Metabolic Integration and Cell Signaling  (MICS) y Gestión Integrada de Plagas Agrícolas de la Universitat Jaume I de Castellón (UJI) apuestan por luchar contra la plaga de la araña roja con alternativas biológicas de menor toxicidad que los pesticidas. Las conclusiones de la revisión bibliográfica liderada por ambos directores de grupo, el profesor Víctor Flors y el catedrático Josep Jaques, respectivamente, se acaban de publicar en la revista International Journal of Molecular Sciences.
El investigador Víctor Flors asegura que en este trabajo se realiza una transición desde aspectos más aplicados sobre el tratamiento de esta plaga y el conocimiento de campo «hacia perspectivas más moleculares y respuesta inmune de las plantas» gracias a la colaboración que mantienen ambos grupos de investigación, pertenecientes al Departamento de Ciencias Agrarias y del Medio Natural de la UJI.
Una de las razones del avance de la araña roja está relacionado con un modelo de selección de variedades cultivadas —por ejemplo, en cítricos y en tomate— que han priorizado «el aspecto vistoso y atractivo para los consumidores, pero son más vulnerables al ataque de plagas y enfermedades», apunta Flors, profesor de Fisiología Vegetal.
Por su parte, el catedrático de Producción Vegetal Josep Jaques añade que la generalización del uso de plaguicidas para solucionar los problemas de plagas y enfermedades «tampoco ha ayudado a que la resistencia a estos enemigos de las plantas haya recibido mayor interés. Por ello, en muchas ocasiones disponemos de cultivos adictos a los plaguicidas». «Esta situación habría que revertirla para que las plantas cultivadas dispongan de un arsenal propio de defensas con que protegerse por sí mismas, produciendo alimentos más saludables, sin tener que renunciar a sus características organolépticas», concluye el especialista en entomología.
TECNOLOGÍAS MÁS SOSTENIBLES
En el caso de la araña roja, los científicos de la UJI argumentan que tradicionalmente se ha puesto el foco de atención en la plaga. Sin embargo, dada la complejidad de su gestión, en palabras de los profesores, «son necesarias nuevas herramientas y puntos de vista para llevar a cabo un control integral de plagas, que incluyen tanto el estudio de la araña roja, como la inmunidad de la planta y la atracción mediante compuestos volátiles de posibles enemigos naturales de la araña roja que la eliminen del cultivo de interés».
Ambos grupos de investigación han estudiado conjuntamente los patrones de cítricos resistentes a la plaga de la araña roja con el objetivo de poner este conocimiento «a disposición de las empresas para desarrollar tecnologías más amigables con el medio ambiente y más sostenibles», explican.
La plaga de la araña roja Tetranychus urticae tiene una incidencia mundial en especies vegetales de interés agroalimentario y ornamental. Estudios recientes ha derivado en la secuenciación del genoma de este ácaro, desarrollada a través del proyecto Genomite.
El trabajo publicado por la UJI en International Journal of Molecular Sciences ha analizado todos los métodos de control biológico teniendo en cuenta dos puntos de vista; en primer lugar, el del propio ácaro, a través de la posibilidad del uso de depredadores naturales de la araña. «De esta manera, evitamos el uso de pesticidas o acaricidas que no son eficaces frente a esta plaga y además pueden ser perjudiciales para el medio ambiente y la biodiversidad», explica la investigadora Victoria Pastor.
En segundo término, se ha abordado la perspectiva de la planta, mediante un adecuado acondicionamiento del sistema inmune, de sus defensas constitutivas e inducibles para defenderse del ataque de la araña roja. «Estas defensas pueden traducirse o en la reducción de la abundancia de la araña o bien en incrementar la tolerancia de la planta al daño mecánico causado por dicho ácaro», agrega Pastor, miembro del grupo MICS.
Las líneas de investigación del grupo de Gestión Integrada de Plagas Agrícolas, dirigido por Josep Jaques, se centran en el estudio de insectos y ácaros de importancia agrícola, su biología, ecología, métodos de muestreo y umbrales, su gestión integrada con especial énfasis en el control biológico, y el análisis de riesgo fitosanitario. Josep Jaques cuenta con 3.155 citas y un índice h de 29 (Scopus). Es experto del panel de sanidad vegetal de la Autoridad Europea de Seguridad Alimentaria (EFSA), miembro del Comité Ejecutivo de la Organización Internacional para la Lucha Biológica (IOBC-Global), coordinador de la Comisión de la IOBC para la armonización de agentes de control biológico (CHIBCA) y editor asociado de la revista científica BioControl.
Por su parte, el grupo de investigación Metabolic Integration and Cell Signaling de la UJI está liderado por el profesor Víctor Flors. Sus estudios básicos abordan el sistema inmune de plantas y de las reacciones de defensa inducida frente a patógenos y artrópodos. Además, desarrollan desde hace años técnicas de análisis masivo de metabolitos secundarios que median respuestas de priming o acondicionamiento de los vegetales como un sistema adaptativo de inmunidad innata. Flors cuenta con 4.032 citaciones, más de setenta publicaciones y un índice h de 28 (Scopus). Es revisor de publicaciones científicas como Nature Chemical Biology, Plant Physiology o New Phytologist, entre otros, y coordinador del Grupo de Resistencia Inducida de la International Organisation for Biological and Integrated Control (IOBC).
https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29466295