Valencià:
La ràdio universitària troba a les xarxes socials un nou espai per a la difusió dels seus continguts que inaugura noves formes de relació amb el seu públic. Un procés en creixement des de l'any 2008 però que encara es realitza més aviat de manera intuïtiva i reactiva sense una estratègia específica que s'integri en la gestió global de les emissores. Així es desprèn de les conclusions de la tesi doctoral «Ràdios universitàries i xarxes socials» defensada per Lucía Casajús a la Universitat Jaume I.


	El treball analitza les característiques de la presència i gestió de continguts en xarxes socials de les 23 ràdios universitàries de l'Associació de Ràdios Universitàries d'Espanya i es converteix, així, en un dels pocs estudis científics que aborda la temàtica de la ràdio universitària a Espanya.


	Les conclusions inicials de la recerca indiquen que les xarxes socials generalistes Twitter i Facebook són les més utilitzades per la ràdio universitària espanyola, seguides per la xarxa social d'àudio iVoox. Així mateix, Twitter és la xarxa social que registra major interacció, encara que Facebook és la que més quantitat de seguidors posseeix. L'estudi assenyala que «les ràdios universitàries han tingut un important creixement a les xarxes socials en els últims cinc anys» en les quals es publica de manera periòdica i es prioritza la difusió dels programes de la ràdio i els seus continguts. Un punt clau en aquest sentit, el constitueix el fet que a les xarxes socials «la ràdio universitària manté la seva identitat associada al so» ja que si bé es tracta de plataformes multimèdia, la ràdio prioritza en elles la publicació d'enllaços a continguts d'àudio.


	L'estudi recull l'opinió dels responsables de les ràdios universitàries espanyoles, els quals posen l'accent en que la difusió dels continguts radiofònics i la interacció i el foment de la participació són els principals objectius en xarxes socials, al mateix temps que consideren imprescindible la presència en aquestes plataformes i destaquen la major interacció, participació i feedback que propicien.


	Mostrar-se actives i interactives en xarxes socials, oferir als portals web una extensió a aquestes xarxes, i incorporar aquestes plataformes a la gestió integral de les emissores mitjançant una planificació específica, són alguns dels desafiaments als quals ha de fer front la ràdio universitària, no solament per tal de continuar vigent, sinó també per tal d'estendre i potenciar la seva presència. Per tal d'aconseguir-ho, la tesi proposa un Manual de Bones Pràctiques per al treball de les ràdios universitàries a les xarxes socials.


	«Actualment no existeix una definició clara de responsables entorn de la gestió de continguts de la ràdio universitària a les xarxes socials ni s'han elaborat manuals d'ús o planificacions específiques i integrals» afirma l'autora. Una qüestió que «contribuiria a augmentar la visibilitat i extensió d'aquestes ràdios, uns mitjans de comunicació claus en la plasmació de la labor d'extensió de les universitats» segons indica la doctora Casajús. I és que les xarxes socials obren importants possibilitats per al desenvolupament de la ràdio universitària que «pot aprofitar en aquestes plataformes la seva alta participació juvenil, la seva vocació de servei públic i el seu perfil de plataforma d'experimentació i innovació generadora de continguts diferenciats» defensa.


	La tesi doctoral «Ràdios universitàries i xarxes socials. Anàlisi de la gestió de continguts de la ràdio universitària espanyola a les xarxes socials», defensada per Lucía Casajús a finals de gener de 2015 i dirigida per Francisco Fernández Beltrán, director del Servei de Comunicació i Publicacions de l’UJI, ha obtingut la qualificació d'Excel·lent 'Cum Laude'.

Español:
La radio universitaria encuentra en las redes sociales un nuevo espacio para la difusión de sus contenidos que inaugura nuevas formas de relación con su público. Un proceso en crecimiento desde el año 2008 pero que aún se realiza más bien de manera intuitiva y reactiva sin una estrategia específica que se integre en la gestión global de las emisoras. Así se desprende de las conclusiones de la tesis doctoral «Radios universitarias y redes sociales» defendida por Lucía Casajús en la Universitat Jaume I.


	El trabajo analiza las características de la presencia y gestión de contenidos en redes sociales de las 23 radios universitarias de la Asociación de Radios Universitarias de España y se convierte, así, en uno de los pocos estudios científicos en abordar la temática de la radio universitaria en España.


	Las conclusiones iniciales de la investigación indican que las redes sociales generalistas Twitter y Facebook son las más utilizadas por la radio universitaria española, seguidas por la red social de audio iVoox. Asimismo, Twitter es la red social que registra mayor interacción, aunque Facebook es la que más cantidad de seguidores posee. El estudio señala que «las radios universitarias han tenido un importante crecimiento en las redes sociales en los últimos cinco años» en las que se publica de manera periódica priorizando la difusión de los programas de la radio y sus contenidos. Un punto clave en este sentido, lo constituye el hecho de que en las redes sociales «la radio universitaria mantiene su identidad asociada al sonido» ya que si bien se trata de plataformas multimedia, la radio prioriza en ellas la publicación de enlaces a contenidos de audio.


	El estudio recoge la opinión de los responsables de las radios universitarias españolas, quienes hacen hincapié en que la difusión de los contenidos radiofónicos y la interacción y el fomento de la participación son los principales objetivos en redes sociales, al tiempo que consideran imprescindible la presencia en estas plataformas y destacan la mayor interacción, participación y feedback que propician.


	Mostrarse activas e interactivas en redes sociales, ofrecer en los portales web una extensión de estas redes sociales, e incorporar estas plataformas a la gestión integral de las emisoras mediante una planificación específica, son algunos de los desafíos a los que debe hacer frente la radio universitaria, no solo para continuar vigente, sino también para extender y potenciar su presencia. Para ello, la tesis propone un Manual de Buenas Prácticas para el trabajo de las radios universitarias en las redes sociales.


	«Actualmente no existe una definición clara de responsables en torno a la gestión de contenidos de la radio universitaria en las redes sociales ni se han elaborado manuales de uso o planificaciones específicas e integrales» afirma la autora. Una cuestión que «contribuiría a aumentar la visibilidad y extensión de estas radios, unos medios de comunicación clave en la plasmación de la labor de extensión de las universidades» según indica la doctora Casajús. Y es que las redes sociales abren importantes posibilidades para el desarrollo de la radio universitaria que «puede aprovechar en estas plataformas su alta participación juvenil, su vocación de servicio público y su perfil de plataforma de experimentación e innovación generadora de contenidos diferenciados» defiende.


	La tesis doctoral «Radios universitarias y redes sociales. Análisis de la gestión de contenidos de la radio universitaria española en las redes sociales», defendida por Lucía Casajús a finales de enero de 2015 y dirigida por Francisco Fernández Beltrán, director del Servicio de Comunicación y Publicaciones de la UJI, ha obtenido la calificación de Sobresaliente 'Cum Laude'.