Valencià:
La catedràtica de Medicina Preventiva i Salut Publica de la Universitat de València, Dolores Corella, ha impartit la ponència «Ciències òmiques i salut: cap a la prevenció de precisió» dins del Cicle de Conferències de la Càtedra Ciutat de Castelló de l'UJI.
La professora Corella, Premi Rei Jaume I 2018 d'Investigació Mèdica, ha presentat els últims avanços en la genòmica per a detectar la susceptibilitat genètica a les diferents malalties i com es pot actuar sobre els factors ambientals i les variables de l'estil de vida per a neutralitzar els riscos genètics en les principals malalties cardiometabòliques com l'obesitat, la diabetis o les malalties cardiovasculars, introduint el concepte de «prevenció de precisió» en el nou marc de la medicina de precisió.
La investigadora, que és cap de grup en el CIBER Fisiopatologia de l'Obesitat i Nutrició des de 2006 i directora de la Unitat de Recerca d'Epidemiologia Genètica i Molecular en la Universitat de València, ha començat mostrant el Projecte Genoma Humà i com l'evolució de la tecnologia ha abaratit la investigació i poder avançar en el coneixement del risc genètic de les malalties. Així, quant a l'evolució de la tecnologia, Corella ha comentat que en poc de temps «es podrà demanar, per 100 €, la seqüència completa del nostre genoma», però, com destacava, la interpretació de totes eixes dades serà cara i, per tant, hi haurà molt de treball en un futur per als informàtics o bioinformàtics.
Dolores Corella ha destacat que el determinisme genètic (no poder fer res davant una malaltia genètica) té lloc en molt poques ocasions i que «el model d'interacció gen-ambient ens diu que el genoma ens marcarà un risc, però que hi ha factors ambientals (fàrmacs, dieta, tabac, operacions quirúrgiques, etc.) que poden influir positivament sobre l'evolució d'una malaltia». Així, han sorgit noves disciplines com la nutrigenòmica per a estudiar la relació entre la nutrició i la genètica. I dins d'aquesta es troba la nutrició de precisió per a «estudiar la millor dieta per a cada gen, que és molt complex». La professora ha mostrat diversos exemples per a concloure que «amb els factors ambientals podem contrarestar la susceptibilitat genètica, però hem de ser constants en el temps». 
La catedràtica també ha presentat els últims avanços en altres ciències òmiques, fonamentalment en l'epigenòmica, mostrant els marcadors òmics associats amb l'obesitat, per exemple, així com les estratègies per a modificar aquests marcadors epigenètics i la seua integració en la prevenció de precisió.
El Cicle de Conferències 2018 de la Càtedra Ciutat de Castelló finalitza amb aquesta conferència, i ha aconseguit portar a Castelló nou ponents del més alt nivell acadèmic i científic, entre ells quatre dels premiats Rei Jaume I en l'edició de 2018.

Español:
La catedrática de Medicina Preventiva y Salud Publica de la Universidad de Valencia, Dolores Corella, ha impartido la ponencia «Ciencias ómicas y salud: hacia la prevención de precisión» dentro del Ciclo de Conferencias de la Càtedra Ciutat de Castelló de la UJI.
La profesora Corella, Premio Rei Jaume I 2018 de Investigación Médica, ha presentado los últimos avances en la genómica para detectar la susceptibilidad genética en las diferentes enfermedades y cómo se puede actuar sobre los factores ambientales y las variables del estilo de vida para neutralizar los riesgos genéticos en las principales enfermedades cardiometabólicas como la obesidad, la diabetes o las enfermedades cardiovasculares, introduciendo el concepto de «prevención de precisión» en el nuevo marco de la medicina de precisión.
La investigadora, que es jefa de grupo en el CIBER Fisiopatología de la Obesidad y Nutrición desde 2006 y directora de la Unidad de Investigación de Epidemiología Genética y Molecular en la Universidad de Valencia, ha comenzado mostrando el Proyecto Genoma Humano y cómo la evolución de la tecnología ha abaratado la investigación y el poder avanzar en el conocimiento del riesgo genético de las enfermedades. Así, respecto a la evolución de la tecnología, Corella ha comentado que en poco tiempo «se podrá pedir, por 100 €, la secuencia completa de nuestro genoma», pero, como destacaba, la interpretación de todos esos datos será cara y por tanto, habrá mucho trabajo en un futuro para los informáticos o bioinformáticos.
Dolores Corella ha destacado que el determinismo genético (no poder hacer nada frente a una enfermedad genética) tiene lugar en muy pocas ocasiones y que «el modelo de interacción gen-ambiente nos dice que el genoma nos va a marcar un riesgo, pero que hay factores ambientales (fármacos, dieta, tabaco, operaciones quirúrgicas, etc.) que pueden influir positivamente sobre la evolución de una enfermedad». Así, han surgido nuevas disciplinas como la nutrigenómica para estudiar la relación entre la nutrición y la genética. Y dentro de esta se encuentra la nutrición de precisión para «estudiar la mejor dieta para cada gen, lo que es muy complejo». La profesora ha mostrado varios ejemplos para concluir que «con los factores ambientales podemos contrarrestar la susceptibilidad genética, pero tenemos que ser constantes en el tiempo».
La catedrática también ha presentado los últimos avances en otras ciencias ómicas, fundamentalmente en la epigenómica, mostrando los marcadores ómicos asociados con la obesidad, por ejemplo, así como las estrategias para modificar estos marcadores epigenéticos y su integración en la prevención de precisión.
El Ciclo de Conferencias 2018 de la Cátedra Ciutat de Castelló finaliza con esta conferencia, y ha conseguido traer a Castelló a nueve ponentes del más alto nivel académico y científico, entre ellos cuatro de los premiados Rei Jaume I en la edición de 2018.