Valencià:
La cinquena i última sessió del seminari web «Diàlegs sobre comunicació i educació en el segle XXI. Impulsar l’educomunicació des de les universitats» ha comptat amb la participació de Julio Montero Díaz, catedràtic de Periodisme de la Universitat Complutense de Madrid i vicerector d'Investigació de la Universitat Internacional de La Rioja (UNIR), i d'Ignacio Aguaded Gómez, catedràtic de Didàctica i Organització Escolar, i director del Màster Universitari en Comunicació i Educació Audiovisual de la Universitat de Huelva. La sessió del curs ha sigut moderada per Javier Marzal Felici, director de la Càtedra RTVE «Cultura audiovisual i alfabetització mediàtica» de la Universitat Jaume I.
Aquesta sessió ha estat marcada per la coincidència de perspectives i visions que els dos experts han manifestat. Aguaded i Montero van mostrar la seua absoluta coincidència en el diagnòstic sobre la situació de l'educació mediàtica en el sistema educatiu espanyol: encara que cal reconéixer l'existència d'una diversitat de situacions i realitats docents, l'actual situació va ser qualificada sense pal·liatius pels experts com a «decebedora». L'anàlisi dels curricula dels nivells d'ensenyament no universitari (però també en els títols de grau i postgrau en Educació i en Comunicació) permet constatar que l’educomunicació és una de les grans absents.
Per al professor Julio Montero, la situació no és fàcil de resoldre perquè els títols de Graduat/da en Mestre/a en Educació Infantil, en Educació Primària i del Màster Universitari en Formació del Professorat de Secundària són títols «habilitants», que no permeten introduir fàcilment en els seus plans d'estudis assignatures relacionades amb l'educació mediàtica. La creació de dobles graus que combinen els títols d'Educació i Comunicació li sembla una opció molt interessant, com es proposava en el Manifest en favor de l’educomunicació, al qual van donar suport un centenar de catedràtics i experts de més de 30 universitats espanyoles. Per a Montero, la introducció d'una assignatura obligatòria sobre educació mediàtica en el Màster Universitari en Formació del Professorat de Secundària permetria avançar significativament en aquest terreny.
El professor Ignacio Aguaded, per part seua, va assenyalar que per a avançar en el camp de l'educació mediàtica és imprescindible treballar en cinc eixos: en el terreny de la investigació és necessari incentivar el desenvolupament de tesis doctorals, TFM i TFG sobre educomunicació; és urgent incidir en el camp de la formació del professorat per a millorar les seues competències mediàtiques, com proposa el currículum Alfamed; és necessari no perdre de vista que les famílies són entorns que també necessiten coneixements sobre alfabetització mediàtica, i ací la col·laboració dels mitjans de comunicació públics i privats és fonamental; s'ha d'estimular el contacte i l'intercanvi d'experiències entre professors d'infantil, primària i secundària amb el professorat universitari, per a conéixer millor la realitat del sistema educatiu; finalment, el treball en xarxa és absolutament imprescindible per a generar recursos que permeten avançar en el camp de l'educació mediàtica.
Aguaded i Montero van destacar el fet que aquest és un moment transcendental en la història de la nostra cultura, on el digital representa una nova visió de món, un canvi molt profund del paradigma educatiu al qual cal enfrontar-se amb determinació perquè els joves i la ciutadania en general es puguen adaptar a un món tan canviant com l'actual, dominat per les «mediacions», i ser capaços de posar al servei de la humanitat.
L'última sessió del seminari web ha permés reprendre i desenvolupar moltes idees que han anat sorgint en les sessions anteriors, que han permés complir el principal objectiu de la Càtedra RTVE «Cultura audiovisual i alfabetització mediàtica» de la Universitat Jaume I, que no és un altre que contribuir al desenvolupament de l'educació mediàtica en el sistema educatiu espanyol, amb el suport de la Corporació pública estatal RTVE.
El moderador de la sessió, Javier Marzal Felici, va tancar el seminari web agraint la presència regular de més de 35 assistents, així com el suport a aquesta iniciativa per part del CEFIRE Artisticoexpressiu de la Comunitat Valenciana, del Consell de l'Audiovisual de la Comunitat Valenciana i de l'Associació per al Desenvolupament de la Comunicació, adComunica.
Així mateix, el professor Marzal va anunciar el desenvolupament d'un nou seminari web a mitjan setembre, amb el títol «Diàlegs sobre comunicació i educació en el segle XXI. Impulsar l’educomunicació des dels sectors professionals de la comunicació», en el qual està prevista la participació de 14 experts en comunicació, dels camps del periodisme, de la direcció de comunicació, de la comunicació publicitària, de l'audiovisual i dels mitjans públics de comunicació, per a conéixer noves propostes sobre educació mediàtica.
Totes les sessions gravades i altres recursos estan allotjats en la web de la Càtedra.

Español:
La quinta y última sesión del webinar «Diálogos sobre comunicación y educación en el siglo XXI. Impulsar la educomunicación desde las universidades» ha contado con la participación de Julio Montero Díaz, catedrático de Periodismo de la Universidad Complutense de Madrid y vicerrector de Investigación de la Universidad Internacional de La Rioja (UNIR), y de Ignacio Aguaded Gómez, catedrático de Didáctica y Organización Escolar, y director del Máster Universitario en Comunicación y Educación Audiovisual de la Universidad de Huelva. La sesión del curso ha sido moderada por Javier Marzal Felici, director de la Cátedra RTVE «Cultura audiovisual y alfabetización mediática» de la Universitat Jaume I.
Esta sesión ha estado marcada por la coincidencia de perspectivas y visiones que ambos expertos han manifestado. Aguaded y Montero mostraron su absoluta coincidencia en el diagnóstico sobre la situación de la educación mediática en el sistema educativo español: aunque hay que reconocer la existencia de una diversidad de situaciones y realidades docentes, la actual situación fue calificada sin paliativos por los expertos como «decepcionante». El análisis de los curricula de los niveles de enseñanza no universitaria (pero tambien en los títulos de grado y posgrado en Educación y en Comunicación) permite constatar que la educomunicación es una de las grandes ausentes.
Para el profesor Julio Montero, la situación no es fácil de resolver porque los títulos de Graduado/a en Maestro/a en Educación Infantil, en Educación Primaria y del Máster Universitario en Formación del Profesorado de Secundaria son títulos «habilitantes», que no permiten introducir fácilmente en sus planes de estudios asignaturas relacionadas con la educación mediática. La creación de dobles grados que combinen los títulos de Educación y Comunicación le parece una opción muy interesante, como se proponía en el Manifiesto en favor de la Educomunicación, que apoyaron un centenar de catedráticos y expertos de más de 30 universidades españolas. Para Montero, la introducción de una asignatura obligatoria sobre educación mediática en el Máster Universitario en Formación del Profesorado de Secundaria permitiría avanzar significativamente en este terreno.
El profesor Ignacio Aguaded, por su parte, señaló que para avanzar en el campo de la educación mediática es imprescindible trabajar en cinco ejes: en el terreno de la investigación es necesario incentivar el desarrollo de tesis doctorales, TFM y TFG sobre educomunicación; es urgente incidir en el campo de la formación del profesorado para mejorar sus competencias mediáticas, como propone el curriculum Alfamed; es necesario no perder de vista que las familias son entornos que también necesitan conocimientos sobre alfabetización mediática, y aquí la colaboración de los medios de comunicación públicos y privados es fundamental; se debe estimular el contacto y el intercambio de experiencias entre profesores de infantil, primaria y secundaria con el profesorado universitario, para conocer mejor la realidad de sistema educativo; finalmente, el trabajo en red es absolutamente imprescindible para generar recursos que permitan avanzar en el campo de la educación mediática.
Aguaded y Montero destacaron el hecho de que este es un momento trascendental en la historia de nuestra cultura, donde lo digital representa una nueva visión de mundo, un cambio muy profundo del paradigma educativo al que hay que enfrentarse con determinación para que los jóvenes y la ciudadanía en general se puedan adaptar a un mundo tan cambiante como el actual, dominado por las «mediaciones», y ser capaces de poner al servicio de la humanidad.
La última sesión del webinar ha permitido retomar y desarrollar muchas ideas que han ido surgiendo en las sesiones anteriores, que han permitido cumplir con el principal objetivo de la Cátedra RTVE «Cultura audiovisual y alfabetización mediática» de la Universitat Jaume I, que no es otro que contribuir al desarrollo de la educación mediática en el sistema educativo español, con el apoyo de la Corporación pública estatal RTVE.
El moderador de la sesión, Javier Marzal Felici, cerró el webinar agradeciendo la presencia regular de más de 35 asistentes, así como el apoyo a esta iniciativa por parte del CEFIRE Artístico-expresivo de la Comunitat Valenciana, del Consejo del Audiovisual de la Comunidad Valenciana y de la Asociación para el Desarrollo de la Comunicación, adComunica. Asimismo, el profesor Marzal anunció el desarrollo de un nuevo webinar a mediados de septiembre, con el título «Diálogos sobre Comunicación y Educación en el siglo XXI. Impulsar la Educomunicación desde los sectores profesionales de la comunicación», en el que está prevista la participación de 14 expertos en comunicación, de los campos del periodismo, de la dirección de comunicación, de la comunicación publicitaria, del audiovisual y de los medios públicos de comunicación, para conocer nuevas propuestas sobre educación mediática.
Todos las sesiones grabadas y otros recursos están alojados en la web de la Cátedra.