Valencià:
Julio Rogero, mestre d’educació primària i membre del Moviment de Renovació Pedagògica Escola Oberta de la Federació de MRP de Madrid, va advocar per la construcció d’una escola pública democràtica, plural i inclusiva davant del sistema educatiu de la denominada «Llei Wert» al XI Congrés Internacional i XXXI Jornades d’Universitats i Educació Inclusiva: «L’escola exclosa».


	Segons Rogero, l’èxit social l’experimenten aquells que s’ajusten a la concepció d’èxit que la societat ha creat, un èxit basat en la cultura de la meritocràcia i que posseeixen els que tenen un magnífic currículum i són capaços de competir en el camp empresarial. «Els perdedors són menyspreables perquè no s’han esforçat prou i els guanyadors són els que han basat el seu èxit en la cultura de l’esforç, tan valorada en la nova llei d’educació. Al meu entendre, la cultura de l’esforç que se’ns proposa és la cultura dels esclaus», va afirmar.


	En aquesta línia, va apuntar que amb la Llei Orgànica per a la Millora de la Qualitat Educativa (LOMCE) l’èxit escolar està planificat, ja que es promociona l’excel·lència d’uns pocs, mentre que als alumnes que necessitarien una atenció personalitzada se’ls situa en vies sense eixida. «Solament cal veure el decret de currículum que s’ha aprovat per a infantil i primària basat en continguts, criteris d’avaluació i estàndards d’aprenentatge avaluables, on l’important no són els processos ni atendre la singularitat de cadascun dels alumnes. El que preval són els resultats que van donaran per ser competitius segons el valor per al mercat de treball que ha afegit el sistema en el seu procés d’escolarització», va assenyalar Rogero.


	Quant a la LOMCE, el professor va exposar que aquesta llei maquilla les xifres de fracàs escolar i elimina tots els programes d’atenció a la diversitat i compensació educativa. En aquest sentit, va assenyalar que els alumnes que necessiten compensació educativa, entorn d’un 10%, aniran a noves vies de formació professional a les quals abans es donava resposta des d’aquests programes per a intentar que tots arribaren a les mateixes metes per diferents camins. «Ara les metes són diferents, s’eliminen els programes de compensació i les vies de formació s’ajusten als talents. Aquesta nova llei consagra l’església de la talentologia», va apuntar.


	Segons Rogero, aquest procés es promou a través de la competició dels centres educatius, la selecció d’alumnes que garanteixen l’èxit dels centres i proves externes dirigides a sancionar eals centres que tenen alumnes que precisament necessitarien més recursos i més suports.


	Per a finalitzar, Rogero va concloure que «la resposta està en la perspectiva de la construcció d’un model d’escola pública, que no és l’escola que tenim ara, on es donen les característiques d’una escola democràtica, laica, plural, inclusiva i solidària».


	Altres notícies de la FCHS:

Edgar Bresó: «Ser capaç de generar un estat afectiu positiu a l'aula és el que marca la diferència en un docent»

Español:
Julio Rogero, maestro de educación primaria y miembro del Movimiento de Renovación Pedagógica Escuela Abierta de la Federación de MRP de Madrid, abogó  por la construcción de una escuela pública democrática, plural e inclusiva frente al sistema educativo de la denominada «Ley Wert» en el XI Congreso Internacional y XXXI Jornadas de Universidades y Educación Inclusiva: «La escuela excluida».


	Según Rogero, el éxito social lo experimentan aquellos que se ajustan a la concepción de éxito que la sociedad ha creado, un éxito basado en la cultura de la meritocracia y que poseen los que tienen un magnífico currículum y son capaces de competir en el campo empresarial. «Los perdedores son despreciables porque no se han esforzado lo suficiente y los ganadores son los que han basado su éxito en la cultura del esfuerzo, tan valorada en la nueva ley de educación. En mi opinión, la cultura del esfuerzo que se nos propone es la cultura de los esclavos», afirmó.


	En esta línea, apuntó que con la Ley Orgánica para la Mejora de la Calidad Educativa (LOMCE) el éxito escolar está planificado, ya que se promociona la excelencia de unos pocos, mientras que a los alumnos que necesitarían una atención personalizada se les sitúa en vías sin salida. «Solo hay que ver el decreto de currículum que se ha aprobado para infantil y primaria basado en contenidos, criterios de evaluación y estándares de aprendizaje evaluables, donde lo importante no son los procesos ni atender a la singularidad de cada uno de los alumnos. Lo que prima son los resultados que van a dar para ser competitivos según el valor para el mercado de trabajo que ha añadido el sistema en su proceso de escolarización», señaló Rogero.


	Al respecto de la LOMCE, el profesor expuso que esta ley maquilla las cifras de fracaso escolar y elimina todos los programas de atención a la diversidad y compensación educativa. En este sentido señaló que los alumnos que necesitan compensación educativa, en torno a un 10%, irán a nuevas vías de formación profesional a las que antes se daba respuesta desde esos programas para intentar que todos llegaran a las mismas metas por distintos caminos. «Ahora las metas son diferentes, se eliminan los programas de compensación y las vías de formación se ajustan a los talentos. Esta nueva ley consagra la iglesia de la talentología», apuntó.


	Según Rogero, este proceso se promueve a través de la competición de los centros educativos, la selección de alumnos que garantizan el éxito de los centros y pruebas externas dirigidas a sancionar a los centros que tienen alumnos que precisamente necesitarían más recursos y más apoyos.


	Para finalizar, Rogero concluyó que «la respuesta está en la perspectiva de la construcción de un modelo de escuela pública, que no es la escuela que tenemos ahora, donde se den los rasgos de una escuela democrática, laica, plural, inclusiva y solidaria».


	Otras noticias de la FCHS:

Edgar Bresó: «Ser capaz de generar un estado afectivo positivo en el aula es lo que marca la diferencia en un docente»