Valencià:
Investigadores del Departament d’Educació de la Universitat Jaume I, en col·laboració amb tres col·legis de la província de Castelló, han portat a terme un projecte experimental per tal d’analitzar com la incorporació de les llengües familiars a l’aula repercuteix en una millora de la integració de l’alumnat immigrat i en un augment de la valoració de les pròpies identitats, tal i com demostren investigacions recents, especialment provinents del Canadà.
En el projecte «Llengües de casa, llengües d’escola», les professores del Departament d’Educació de la Universitat Jaume I Anna Marzà, Gloria Torralba i Auxiliadora Sales han treballat amb quatre mestres d’infantil, segon i sisè de primària per tal d’elaborar un projecte didàctic que incloguera totes les llengües familiars de l’aula, és a dir, les que es parlen a casa, i del qual es beneficiés tot l’alumnat, no només aquell d’origen immigrant.
La investigació, emmarcada dins de les ajudes d’investigació i formació «OPI-UJI: Migració i interculturalitat», s’ha dut a terme durant el primer trimestre del curs escolar 2016-17 i ha comptat amb la col·laboració de tres escoles de la província de Castelló amb una elevada concentració de població immigrada: dues de la capital, els CEIP Exèrcit i Soler i Godes; i una de Vila-Real, el CEIP Concepción Arenal. En el projecte, l’alumnat ha creat els anomenats «textos identitaris» bilingües, és a dir textos escrits o parlats en la llengua materna i la llengua d’escolarització on reflexionen sobre la seua identitat. En aquest cas els infants, sovint ajudats per les famílies, han tractat temes que van des de viatges fins gastronomia o política, i ho han fet en valencià i en les seues llengües maternes, entre les quals s’inclouen l’àrab, el xinés o el romanès.
Els resultats demostren, d’una banda, que és possible incloure a l’aula llengües desconegudes per la majoria de l’alumnat i dels docents; i per una altra, que projectes d’aquesta mena ajuden a desenvolupar la integració i l'autoestima de l’alumnat immigrant, així com la perspectiva intercultural d’aquell d’origen espanyol. No obstant això, «en l’entorn s’ha observat que els mestres i les mestres troben a faltar una major formació en integració de llengües que els ajude a superar les pors i les dificultats a treballar a l’aula amb llengües que no coneixen, d’ací la importància d’aquest tipus de projectes», assenyalen les investigadores.  
Vídeo «Llengües de casa, llengües d’escola»: https://www.youtube.com/watch?v=JsUtg3DFgo8

Español:
Investigadoras del Departamento de Educación de la Universitat Jaume I, en colaboración con tres colegios de la provincia de Castelló, han llevado a cabo un proyecto experimental para analizar cómo la incorporación de las lenguas familiares al aula repercute en una mejora de la integración del alumnado inmigrante y en un aumento de la valoración de las propias identidades, tal y cómo demuestran investigaciones recientes, especialmente provenientes del Canadá.
En el proyecto «Lenguas de casa, lenguas de escuela», las profesoras del Departamento de Educación de la Universitat Jaume I Anna Marzà, Gloria Torralba y Auxiliadora Sales han trabajado con cuatro maestros de infantil, segundo y sexto de primaria para elaborar un proyecto didáctico que incluyera todas las lenguas familiares del aula, es decir, las que se hablan en casa, y del cual se beneficiara todo el alumnado, no sólo aquel de origen inmigrante.
La investigación, enmarcada dentro de las ayudas de investigación y formación «OPI-UJI: Migración e interculturalidad», se ha llevado a cabo durante el primer trimestre del curso escolar 2016-17 y ha contado con la colaboración de tres escuelas de la provincia de Castelló con una elevada concentración de población inmigrada: dos de la capital, los CEIP Exèrcit y Soler i Godes; y una de Vila-real, el CEIP Concepción Arenal. En el proyecto, el alumnado ha creado los llamados «textos identitarios» bilingües, es decir, textos escritos o hablados en la lengua materna y la lengua de escolarización en los que reflexionan sobre su identidad. En este caso los niños, a menudo ayudados por las familias, han tratado temas que van desde viajes hasta gastronomía o política, y lo han hecho en valenciano y en sus lenguas maternas, entre las cuales se incluyen el árabe, el chino o el rumano.
Los resultados demuestran, por un lado, que es posible incluir en el aula lenguas desconocidas por la mayoría del alumnado y de los docentes; y por otra, que proyectos de este tipo ayudan a desarrollar la integración y la autoestima del alumnado inmigrante, así como la perspectiva intercultural de aquel de origen español. Sin embargo, «en el entorno se ha observado que los maestros y las maestras echan de menos una mayor formación en integración de lenguas que les ayudo a superar los miedos y las dificultades a trabajar en el aula con lenguas que no conocen, de aquí la importancia de este tipo de proyectos», señalan las investigadoras. 
Vídeo «Lenguas de casa, lenguas de escuela»: https://www.youtube.com/watch?v=JsUtg3DFgo8