Valencià:
La Universitat Jaume I (UJI) lidera un projecte europeu innovador per millorar l’eficiència energètica de la indústria a través de la nanotecnologia. El Grup en Fluids Multifàsics de l’Escola Superior de Tecnologia i Ciències Experimentals (ESTCE) ha aconseguit codirigir la iniciativa NANOconVEX, una de les quatre pilot aprovades per l’European Cooperation in Science & Technology (COST) en 2020.
El projecte Nanofluids for convective heat transfer devices (NANOconVEX) tindrà un any de durada i un pressupost de 125.000 euros. La iniciativa és una de les quatre COST Innovation Grant (CIG), les quals tenen l’objectiu de millorar el ritme i l’èxit de les innovacions per tal de construir ponts entre la investigació científica realitzada mitjançant accions i projectes COST i les aplicacions tant de cara al mercat com la innovació social en l’àmbit de l’energia. Aquest àmbit és bàsic per a l’eficiència i la reducció d’emissions d’efecte hivernacle responsables de l’escalfament global i el canvi climàtic. A més, es tracta d’un desafiament vinculat amb l’Objectiu de Desenvolupament Sostenible (ODS) de les Nacions Unides número 7: Energia assequible i no contaminant.
Aquestes subvencions complementen les iniciatives existents sobre innovació en el programa Horitzó 2020, ja que està centrada en activitats en xarxa i només està disponible per als participants des de les accions COST. De fet, el Grup en Fluids Multifàsics, adscrit al Departament d'Enginyeria Mecànica i Construcció de l’UJI, va finalitzar recentment l’Acció COST Nanouptake (Overcoming Barriers to Nanofluids Market Uptake) després d'haver creat una xarxa d'empreses i universitats de 25 països amb més de 500 participants per a promoure l'estudi en una nova generació de substàncies conegudes com nanofluids.
La professora Leonor Hernández, investigadora del Grup en Fluids Multifàsics i coordinadora de l'Acció COST Nanouptake, és la codirectora de NANOconVEX i comenta que des de l’UJI «es realitzaran tasques d’organització i gestió del projecte». A més a més, la Universitat Jaume I «estarà especialment involucrada en el desenvolupament d’anàlisis d’impacte creuat de nanofluids, els quals serviran per a seleccionar els nanofluids per a la seua caracterització dins de les instal·lacions de transferència de calor pròximes a la indústria», argumenta Leonor Hernández, també membre del Seminari Interdisciplinari d’Investigació en Canvi Climàtic de l’UJI.
La primera trobada virtual de l’equip de NANOconVEX ha estat coordinada pel professor Matthias Buschmann de l’Institut für Luft- und Kältetechnik de Dresden (ILK Dresden gGmbH), director de l’acció, juntament amb la professora de l’UJI Leonor Hernández, codirectora. I hi van participar membres d’Alemanya, Espanya, Itàlia, Eslovènia, Suècia, Portugal, Romania, França i Polònia.
La missió principal de NANOconVEX és adaptar els nanofluids a processos industrials de transferència de calor, de manera que es  puguen aportar solucions que resulten més eficients per a una àmplia gamma d'indústries europees on aquests processos exerceixen un paper clau. Els principals resultats són pautes pràctiques, específicament orientades per a la indústria, per a l'ús segur i eficient de nanofluids com a fluids millorats portadors de calor en intercanviadors de calor. Juntament amb el pla de negoci a desenvolupar en el projecte, es preveuen resultats significatius en termes d'aplicacions comercialitzables i eficients en el camp dels intercanviadors de calor.
Els nanofluids, producte del món emergent de la nanotecnologia, són suspensions de nanopartícules (de grandària menor de 100 nm) en fluids convencionals com ara aigua, olis o glicols. Aquesta combinació permet que també es combinen les propietats de tots dos elements i, així, millorar les propietats del fluid i l'eficiència els processos energètics en els quals s'utilitzen. D’aquesta manera, els nanofluids poden fer més eficients les aplicacions industrials i domèstiques on estiguen involucrats processos de transferència de calor (calfament, refredament) amb canvi de fase i sense, d'emmagatzematge d'energia tèrmica, absorció i conversió de radiació, entre altres.
El Grup en Fluids Multifàsics, coordinat pel professor Sergio Chiva, està adscrit al Departament d’Enginyeria Mecànica i Construcció. Les seues línies d’investigació prioritàries són la caracterització experimental de fluids multifàsics; el desenvolupament d’instrumentalització; el desenvolupament de models matemàtics per a la simulació d’aquests fluids, els estudis experimentals de l’atomitzat de líquids i el desenvolupament i caracterització de nanofluids per a aplicacions energètiques.

Español:
La Universitat Jaume I (UJI) lidera un proyecto europeo innovador para mejorar la eficiencia energética de la industria a través de la nanotecnología. El Grupo en Fluidos Multifásicos de la Escuela Superior de Tecnología y Ciencias Experimentales (ESTCE) ha conseguido codirigir la iniciativa NANOconVEX, una de las cuatro piloto aprobadas por la European Cooperation in Science & Technology (COST) en 2020.
El proyecto Nanofluids for convective heat transfer devices (NANOconVEX) tendrá un año de duración y un presupuesto de 125.000 euros. La iniciativa es una de las cuatro COST Innovation Grant (CIG), las cuales tienen el objetivo de mejorar el ritmo y el éxito de las innovaciones para construir puentes entre la investigación científica realizada mediante acciones y proyectos COST y las aplicaciones tanto de cara al mercado como la innovación social en el ámbito de la energía. Este es básico para la eficiencia y la reducción de emisiones de efecto invernadero responsables del calentamiento global y el cambio climático. Además, este desafío también está vinculado con el Objetivo de Desarrollo Sostenible (ODS) de las Naciones Unidas número 7: Energía asequible y no contaminante.
Estas subvenciones complementan las iniciativas existentes sobre innovación en el programa Horizonte 2020, puesto que está centrada en actividades en red y solo está disponible para los participantes desde las acciones COST. De hecho, el Grupo en Fluidos Multifásicos, adscrito al Departamento de Ingeniería Mecánica y Construcción de la UJI, finalizó recientemente la Acción COST Nanouptake (Overcoming Barriers to Nanofluids Market Uptake) después de haber creado una red de empresas y universidades de 25 países con más de 500 participantes para promover el estudio en una nueva generación de sustancias conocidas como nanofluidos.
La profesora Leonor Hernández, investigadora del Grupo en Fluidos Multifásicos y coordinadora de la Acción COST Nanouptake, es la codirectora de NANOconVEX y comenta que desde la UJI «se realizarán tareas de organización y gestión del proyecto». Además, la Universidad Jaume I «estará especialmente involucrada en el desarrollo de análisis de impacto cruzado de nanofluidos, los cuales servirán para seleccionar los nanofluidos para su caracterización dentro de las instalaciones de transferencia de calor próximas a la industria», argumenta Leonor Hernández, también miembro del Seminario Interdisciplinario de Investigación en Cambio Climático de la UJI.
El primer encuentro virtual del equipo de NANOconVEX ha sido coordinado por el profesor Matthias Buschmann del Instituto für Luft- und Kältetechnik de Dresde (ILK Dresde gGmbH), director de la acción, junto con la profesora de la UJI Leonor Hernández, codirectora. Y participaron miembros de Alemania, España, Italia, Eslovenia, Suecia, Portugal, Rumanía, Francia y Polonia.
La misión principal de NANOconVEX es adaptar los nanofluidos a procesos industriales de transferencia de calor, de forma que se puedan aportar soluciones que resultan más eficientes para una amplia gama de industrias europeas donde estos procesos ejercen un papel clave. Los principales resultados son pautas prácticas, específicamente orientadas para la industria, para el uso seguro y eficiente de nanofluidos como fluidos mejorados portadores de calor en intercambiadores de calor. Junto con el plan de negocio a desarrollar en el proyecto, se prevén resultados significativos en términos de aplicaciones comercializables y eficientes en el campo de los intercambiadores de calor.
Los nanofluidos, producto del mundo emergente de la nanotecnología, son suspensiones de nanopartículas (de tamaño menor de 100 nm) en fluidos convencionales como por ejemplo agua, óleos o glicoles. Esta combinación permite que también se combinan las propiedades de ambos elementos y, así, mejorar las propiedades del fluido y la eficiencia los procesos energéticos en los cuales se utilizan. De este modo, los nanofluidos pueden hacer más eficientes las aplicaciones industriales y domésticas donde estén involucrados procesos de transferencia de calor (calentamiento, enfriamiento) con y sin cambio de fase, de almacenamiento de energía térmica, absorción y conversión de radiación, entre otras.
El Grupo en Fluidos Multifásicos, coordinado por el profesor Sergio Chiva, está adscrito al Departamento de Ingeniería Mecánica y Construcción. Sus líneas de investigación prioritarias son la caracterización experimental de fluidos multifásicos; el desarrollo de instrumentalización; el desarrollo de modelos matemáticos para la simulación de estos fluidos, los estudios experimentales del atomizado de líquidos y el desarrollo y caracterización de nanofluidos para aplicaciones energéticas.