Valencià:
El I Fòrum Internacional sobre Consciència Global Inclusiva, celebrat els dies 23 i 24 de maig a la sala de graus de la Facultat de Ciències Jurídiques i Econòmiques de l’UJI, es va inaugurar amb la intervenció del doctor Ervin Lázsló, president del Club de Budapest i nominat en dues ocasions per al premi Nobel de la Pau. Lázsló, que va participar en el fòrum a través de videoconferència, va assenyalar que els problemes socials «no poden solucionar-se amb la mateixa consciència que els ha provocat».


	Sobre el concepte de consciència i parafrasejant Einstein, el filòsof va dir que «és la suma de tot allò que sentim, pensem i valorem [...] i determina la manera com ens veiem, com actuem, i el tipus de món que creem al nostre voltant». Per a Lázsló, la cultura del logos (basada en un sistema de jerarquies, en l’homocentrisme i la competència) ha sigut la que ha mantingut l’actual sistema econòmic. «El logos ha creat un món no sostenible per les contínues tensions entre l’humà i el medi ambient».


	Això no obstant, el president del Club de Budapest va dir que «podem canviar la cultura de l’ésser humà» i, amb això, modificar la manera en què un sistema econòmic com el capitalista es comporta davant altres sistemes, com són el social o el mediambiental. Per aquest motiu, Lázsló va apostar per una transformació social que «ens faça moure’ns des del col·lapse cap a l’evolució positiva», i va proposar l’aplicació sistèmica i pràctica del paradigma d’holos. Segons aquest criteri, el món funciona com un sistema complet en què els elements es troben interconnectats i mitjançant procediments de causalitat circular.


	D’acord amb això, «la humanitat és un component orgànic de la xarxa de vida a la natura», i «el canvi en qualsevol dels elements –tecnològic, econòmic, cultural, polític o mediambiental– afecta tota la resta». Per això, va afegir, «ens trobem en una època de cooperació» que s’ha de regir d’acord amb una «consciència regional global» segons la qual «totes les regions formen part de la comunitat mundial però són alhora autosuficients». Per a Lázsló, aquest és un requisit essencial a l’hora d’assolir una societat sostenible, pacífica i amb un nivell de benestar comú a tots.


	«El principal problema amb què es troba aquest paradigma és que es relega al camp de la imaginació i no a un estat de consciència normal». Segons va explicar, l’assentament de la mentalitat empírica és la trava més gran amb què s’enfronta l’holisme i va dubtar que aquesta visió puga influir en els líders polítics i socials. No obstant això, va confiar en la ciutadania i en les generacions de joves, «que ja s’han obert a aquest canvi cultural».

Español:
El I Foro Internacional sobre Conciencia Global Inclusiva, celebrado los días 23 y 24 de mayo en la sala de grados de la Facultad de Ciencias Jurídicas y Económicas de la UJI, se inauguró con la intervención del doctor Ervin Lázsló, presidente del Club de Budapest y nominado en dos ocasiones para el premio Nobel de la Paz. Lázsló, que participó en el foro a través de videoconferencia, señaló que los problemas sociales «no pueden solucionarse con la misma conciencia que los ha provocado».


	Sobre el concepto de conciencia y parafraseando a Einstein, el filósofo dijo que «es la suma de todo lo que sentimos, pensamos y valoramos [...] y determina la manera en que vemos, o cómo actuamos, y el tipo de mundo que creamos a nuestro alrededor». Para Lázsló, la cultura del logos (basada en un sistema de jerarquías, en el homocentrismo y la competencia) ha sido la que ha mantenido el actual sistema económico. «El logos ha creado un mundo no sostenible por las continuas tensiones entre el humano y el medio ambiente».


	Sin embargo, el presidente del Club de Budapest dijo que «podemos cambiar la cultura del ser humano» y, con eso, modificar la manera en que un sistema económico como el capitalista se comporta ante otros sistemas, como son el social o el medioambiental. Por este motivo, Lázsló apostó por una transformación social que «nos haga movernos desde el colapso hacia la evolución positiva», y propuso la aplicación sistémica y práctica del paradigma de holos. Según este criterio, el mundo funciona como un sistema completo en que los elementos se encuentran interconectados y mediante procedimientos de causalidad circular.


	De acuerdo con esto, «la humanidad es un componente orgánico de la red de vida en la naturaleza», y «el cambio en cualquiera de los elementos –tecnológico, económico, cultural, político o medioambiental– afecta a todo el resto». Por ello, añadió, «nos encontramos en una época de cooperación» que se debe regir de acuerdo con una «conciencia regional global» según la que «todas las regiones forman parte de la comunidad mundial pero son al mismo tiempo autosuficientes». Para Lázsló, este es un requisito esencial a la hora de alcanzar una sociedad sostenible, pacífica y con un nivel de bienestar común a todos.


	«El principal problema con que se encuentra este paradigma es que se relega al campo de la imaginación y no a un estado de conciencia normal». Según explicó, el asentamiento de la mentalidad empírica es la traba más grande con que se enfrenta el holismo, y dudó de que esta visión pueda influir en los líderes políticos y sociales. No obstante, confió en la ciudadanía y en las generaciones de jóvenes, «que ya se han abierto a este cambio cultural».