Valencià:
Segons l’informe «La perspectiva de gènere en docència i recerca a les universitats de la Xarxa Vives d’Universitats» fet públic avui, les aules de les universitats suspenen en perspectiva de gènere. Tot i l’aplicació dels codis de bones pràctiques en la matèria, la realitat a les aules mostra «un baix nivell de transversalització de la perspectiva de gènere i una pobra oferta d’assignatures específiques» en els currículums dels programes de grau i postgrau. Traduït en xifres, s’obté que la proporció de graus que incorporen alguna assignatura específica en matèria de gènere representa el 17% dels graus impartits en cada universitat. En gairebé totes les universitats de l’estudi, «la major part de les assignatures especialitzades en gènere són optatives (61%), fet que permet als estudiants esquivar en la seua formació la competència de gènere del grau».
Aquest estudi capdavanter és un treball col·laboratiu de les unitats d’igualtat universitàries. Ha sigut coordinat per la delegada del rector per a les Polítiques d’Igualtat de Gènere a la Universitat Pompeu Fabra, Tània Verge, i la professora de Psicologia Social de la Universitat de Girona, Teresa Cabruja, i és alhora un diagnòstic de la situació en les universitats membres.
Aquesta baixa presència, però, prompte es podria revertir, tenint en compte que les universitats reflectides en l’estudi compten amb grups d’investigació especialitzats en estudis de gènere i que l’aparició d’aquests doctorats és relativament recent.
Baixa representació equitativa per sexe a les universitats
La presència equitativa de dones i homes en la coordinació de programes de doctorat continua sent també un llast, i manté desequilibris en favor dels homes. Segons les dades recollides en l’informe, «només quatre universitats tenen una proporció equilibrada de dones i homes: la URV (48% de dones), la UdG (62%), la UAB (45%) i l'UJI (37%), mentre que les altres universitats mantenen una presència femenina superior al 30% però inferior al 40%».
S’observa, a més, que el sostre de vidre en els màxims òrgans de la universitat segueix latent, ja que la proporció de dones com a vicerectores o com a directores d’escola de doctorat continua sent inferior en comparació amb la dels homes. Fins i tot s’aprecia una aclaparadora presència dels homes com a honoris causa i com a receptors de guardons i medalles d’honor en l’àmbit acadèmic.
No obstant això, en el cas de la Medalla d’Honor amb què la Xarxa Vives reconeix les trajectòries acadèmiques, cal destacar que durant els darrers anys s’ha equilibrat la distribució per sexes dels guardons. Des de 2012 fins a l’actualitat, s’ha concedit la Medalla d’Honor de la Xarxa Vives a cinc dones i cinc homes.
Les unitats d’igualtat, paper clau
Les unitats d’igualtat de la Xarxa Vives consideren necessari fer arribar els resultats de l’informe al professorat i responsables acadèmics de deganats, departaments i equips de govern, per tal d’augmentar la sensibilització i fer que donen suport a l’estratègia de la perspectiva de gènere.
Així mateix, destaquen l’elaboració de recursos, com poden ser guies i bancs de docència per a matèries i cursos, que servisquen al professorat per a incorporar la perspectiva de gènere a les aules. En aquest àmbit, la col·laboració entre universitats «no només presenta un elevat potencial, sinó que resulta imprescindible», sentencia l’informe.
D’altra banda, l’informe també afirma que «si la competència en matèria de gènere s’incloguera en les avaluacions de l’alumnat i en la del professorat, es generaria un incentiu més per al canvi institucional i per a la formació en aquest àmbit», i afegeix que el compromís dels òrgans universitaris «es pot demostrar també amb el reconeixement a les facultats i al PDI que promoguen el canvi. Les facultats pioneres podrien rebre més recursos econòmics i el reconeixement al PDI podria materialitzar-se en una puntuació específica en les avaluacions de l’activitat docent realitzades per les universitats i les agències», conclou.
Xarxa Vives 
La Xarxa Vives és una institució sense ànim de lucre que representa i coordina l’acció conjunta de 22 universitats de quatre estats europeus en ensenyament superior, recerca i cultura. Des de l’any 1994, ofereix una plataforma que lidera serveis per a universitats, organitzacions públiques i privades i societat, amb l’objectiu de contribuir al procés de construcció i de desenvolupament econòmic i social d’aquesta regió universitària transfronterera de l’Europa mediterrània.
Les universitats de la Xarxa Vives treballen per a incorporar la perspectiva de gènere des de fa més d’una dècada, a través de pràctiques com ara la formació del professorat novell, bancs de recursos, assignatures comunes entre facultats o projectes d’innovació docent. En el cas de la recerca, s’ocupen de millorar la formació en matèria de gènere a través de l’organització de cursos, jornades i recursos per al PDI, visibilitzant la recerca realitzada en l’àmbit dels estudis de gènere, o el reconeixement de l’activitat investigadora amb premis a les millors tesis doctorals en aquesta matèria.

Español:
Según el informe «La perspectiva de género en docencia e investigación en las universidades de la Xarxa Vives d’Universitats» hecho público hoy, las aulas de las universidades suspenden en perspectiva de género. A pesar de la aplicación de los códigos de buenas prácticas en la materia, la realidad en las aulas muestra «un bajo nivel de transversalización de la perspectiva de género y una pobre oferta de asignaturas específicas» en los currículums de los programas de grado y posgrado. Traducido en cifras, la proporción de grados que incorporan alguna asignatura específica en materia de género representa el 17% de los grados impartidos en cada universidad. En casi todas las universidades del estudio, «la mayor parte de las asignaturas especializadas en género son optativas (61%), hecho que permite a los estudiantes esquivar en su formación la competencia de género del grado».


Este estudio líder es un trabajo colaborativo de las unidades de igualdad universitarias. Ha sido coordinado por la delegada del rector para las Políticas de Igualdad de Género en la Universitat Pompeu Fabra, Tània Verge, y la profesora de Psicología Social de la Universitat de Girona, Teresa Cabruja, y es a la vez un diagnóstico de la situación en las universidades miembros. 


Esta baja presencia, no obstante, pronto se podría revertir, teniendo en cuenta que las universidades reflejadas en el estudio cuentan con grupos de investigación especializados en estudios de género y que la aparición de estos doctorados es relativamente reciente. 

Baja representación equitativa por sexo en las universidades


La presencia equitativa de mujeres y hombres en la coordinación de programas de doctorado continúa siendo también un lastre, y mantiene desequilibrios en favor de los hombres. Según los datos recogidos en el informe, «sólo cuatro universidades tienen una proporción equilibrada de mujeres y hombres: la URV (48% de mujeres), la UdG (62%), la UAB (45%) y la UJI (37%), mientras que las otras universidades mantienen una presencia femenina superior al 30% pero inferior al 40%».


Se observa, además, que el techo de vidrio en los máximos órganos de la universidad sigue latente, puesto que la proporción de mujeres como vicerrectoras o como directoras de escuela de doctorado continúa siendo inferior en comparación a la de los hombres. Incluso se aprecia una mayoritaria presencia de los hombres como honoris causa y como receptores de galardones y medallas de honor en el ámbito académico. 


Sin embargo, en el caso de la Medalla de Honor con la que la Xarxa Vives reconoce las trayectorias académicas, hay que destacar que durante los últimos años se ha equilibrado la distribución por sexos de los galardones. Desde 2012 hasta la actualidad se ha concedido la Medalla de Honor de la Xarxa Vives a cinco mujeres y cinco hombres.

Las unidades de igualdad, papel clave


Las unidades de igualdad de la Xarxa Vives consideran necesario hacer llegar los resultados del informe al profesorado y responsables académicos de decanatos, departamentos y equipos de gobierno, para aumentar la sensibilización y hacer que apoyen la estrategia de la perspectiva de género.


Así mismo, destacan la elaboración de recursos como pueden ser guías y bancos de docencia para materias y cursos, que sirvan al profesorado para incorporar la perspectiva de género en las aulas. En este ámbito, la colaboración entre universidades «no sólo presenta un elevado potencial, sino que resulta imprescindible», sentencia el informe.


Por otro lado, el informe también afirma que «si la competencia en materia de género se incluyera en las evaluaciones del alumnado y en la del profesorado, se generaría un incentivo más para el cambio institucional y para la formación en este ámbito», y añade que el compromiso de los órganos universitarios «se puede demostrar también con el reconocimiento a las facultades y al PDI que promuevan el cambio. Las facultades pioneras podrían recibir más recursos económicos y el reconocimiento al PDI podría materializarse en una puntuación específica en las evaluaciones de la actividad docente realizadas por las universidades y las agencias», concluye.

 
Xarxa Vives


La Xarxa Vives es una institución sin ánimo de lucro que representa y coordina la acción conjunta de 22 universidades de cuatro estados europeos en enseñanza superior, investigación y cultura. Desde el año 1994, ofrece una plataforma que lidera servicios para universidades, organizaciones públicas y privadas y sociedad, con el objetivo de contribuir al proceso de construcción y de desarrollo económico y social de esta región universitaria transfronteriza de la Europa mediterránea.


Las universidades de la Xarxa Vives trabajan para incorporar la perspectiva de género desde hace más de una década, a través de prácticas como la formación del profesorado novel, bancos de recursos, asignaturas comunes entre facultades o proyectos de innovación docente. En el caso de la investigación, se ocupan de mejorar la formación en materia de género a través de la organización de cursos y jornadas, recursos para el PDI, visibilizando la investigación realizada en el ámbito de los estudios de género, o el reconocimiento de la actividad investigadora con premios a las mejores tesis doctorales en esta materia.