Valencià:
Personal investigador i tècnic de la Càtedra Reciplasa de la Universitat Jaume I de Castelló ha presentat les últimes investigacions i projectes en els camps d’anàlisi d’aigües residuals i d’aigües de l’entorn; valorització dels residus sòlids i les millores realitzades en l’estació de transferència d’Almassora i la planta de reciclatge, compostatge i eliminació d’Onda.
En la primera intervenció, el doctorant Carlos Sales, de l’Institut de Plaguicides i Aigües de l’UJI, ha explicat que les investigacions, que es remunten al període comprés entre 2002-2010, van analitzat el tipus de contaminació orgànica en les aigües de lixiviat brutes i depurades (aquelles resultants del pas pels residus sòlids), així com també la influència de la planta en les aigües subterrànies de l’entorn.
Els dos primers estudis van permetre ampliar el nombre de compostos que caldria analitzar mitjançant l’ús de tècniques capdavanteres com la cromatografia de gases o la cromatografia líquida acoblades a l’espectrometria de masses, i l’screening. Els resultats van desvetllat l’aparició de nous contaminants emergents com els fàrmacs o els productes de neteja.
El tercer estudi, centrat en la influència de la planta en les aigües subterrànies i superficials de l’entorn, va concloure que la majoria dels compostos detectats eren plaguicides, però en baixes concentracions i que el risc ambiental era improbable ja que la seua situació sobre roques impermeables protegia els aqüífers que estaven prop. La investigació va permetre al grup constatar que era necessari ampliar la tècnica del screening per aconseguir identificar nous contaminants del medi ambient.
A continuació, el director del Grup d’Enginyeria de Residus, Antonio Gallardo, ha explicat el primer treball realitzat conjuntament amb l’empresa, en què es van estudiar les alternatives de valorització del rebuig produït en la planta de tractament d’Onda. El professor ha indicat que aquest treball és un dels primers d’aquesta temàtica que es va realitzar a Espanya entre els anys 2003 i 2004.
La investigació va permetre caracteritzar el material mescla i saber, per exemple, que el 87 per cent del mateix era combustible, per tant, era possible, transformar-lo en CSR (combustible sòlid recuperat).  També es va comprovar que l’ús del CSR estava molt estès en els països europeus com Itàlia, Suècia, Alemanya, Holanda, Regne Unit o Finlàndia, però que a Espanya l’aplicació es limitava a les cimenteres. I per últim, que era necessària una normativa espanyola amb estàndards de qualitat per afavorir l’ús d’aquests materials.
Per finalitzar el director tècnic de l’empresa Reciplasa, Fernando Albarrán, ha realitzat un repàs sobre la història de l’empresa creada en 1984 mitjançant un consorci entre els ajuntaments d’Alcora, Almassora, Benicàssim, Betxí, Borriana, Castelló de la Plana, Onda i Vila-real. L’enginyer ha indicat que actualment l’empresa dóna servei a 375.000 persones de 44 municipis del centre de la província castellonenca, evitant, fins al moment, l’emissió a l’atmosfera més de 900 tones de CO2.
Albarrán ha comentat que a més de les millores introduïdes en les plantes d’Almassora i Onda en els últims anys, com els túnels de fermentació d’aquesta última, un dels projectes prioritaris del consorci és aconseguir descatalogar el rebuig com un residu per ampliar els camps d’ús, què actualment es redueixen als forns de les cimenteres.
La Càtedra Reciplasa de l’UJI té com a objectius generals el foment de la docència, la investigació, la difusió del coneixement i la innovació en el sector de gestió i tractament de residus sòlids urbans. A més de les activitats d’interès general que s’organitzen com jornades, congressos o conferències, el conveni de creació de la càtedra contempla el desenvolupament projectes d’investigació amb la universitat pública de Castelló.
Càtedra Reciplasa de l’UJI: http://catedrareciplasa.uji.es

Español:
Personal investigador y técnico de la Cátedra Reciplasa de la Universitat Jaume I de Castelló ha presentado las últimas investigaciones y proyectos en los campos de análisis de aguas residuales y de aguas del entorno; valorización de los residuos sólidos y las mejoras realizadas en la estación de transferencia de Almassora y la planta de reciclaje, compostaje y eliminación de Onda.
En la primera intervención, el doctorando Carlos Sales, del Instituto de Plaguicidas y Aguas de de la UJI, ha explicado que las investigaciones, que se remontan al periodo comprendido entre 2002-2010, analizaron el tipo de contaminación orgánica en las aguas de lixiviado brutas y depuradas (aquellas resultantes del paso por los residuos sólidos), así como también la influencia de la planta en las aguas subterráneas del entorno.
Los dos primeros estudios permitieron ampliar el número de compuestos que habría que analizar mediante el uso de técnicas líderes como la cromatografía de gases o la cromatografía líquida acopladas a la espectrometría de masas, y el screening. Los resultados desvelaron la aparición de nuevos contaminantes emergentes como los fármacos o los productos de limpieza.


El tercer estudio, centrado en la influencia de la planta en las aguas subterráneas y superficiales del entorno, concluyó que la mayoría de los compuestos detectados eran plaguicidas, pero en bajas concentraciones y que el riesgo ambiental era improbable puesto que su situación sobre rocas impermeables protegía los acuíferos que estaban cerca. La investigación permitió al grupo constatar que era necesario ampliar la técnica del screening para conseguir identificar nuevos contaminantes del medio ambiente.
A continuación, el director del Grupo de Ingeniería de Residuos, Antonio Gallardo, ha explicado el primer trabajo realizado conjuntamente con la empresa, en que se estudiaron las alternativas de valorización del rechazo producido en la planta de tratamiento de Onda. El profesor ha indicado que este trabajo es uno de los primeros de esta temática que se realizó en España entre los años 2003 y 2004.
La investigación permitió caracterizar el material mezcla y saber, por ejemplo, que el 87 por ciento del mismo era combustible, por lo tanto, era posible, transformarlo en combustible sólido recuperado (CSR). También se comprobó que el uso del CSR estaba muy extendido en los países europeos como Italia, Suecia, Alemania, Holanda, Reino Unido o Finlandia, pero que en España la aplicación se limitaba a las cementeras. Y por último, que era necesaria una normativa española con estándares de calidad para favorecer el uso de estos materiales.
Para finalizar el director técnico de la empresa Reciplasa, Fernando Albarrán, ha realizado un repaso sobre la historia de la empresa creada en 1984 mediante un consorcio entre los ayuntamientos de Alcora, Almassora, Benicàssim, Betxí, Borriana, Castelló de la Plana, Onda y Vila-real. El ingeniero ha indicado que actualmente la empresa da servicio 375.000 personas de 44 municipios del centro de la provincia castellonense, evitando, hasta el momento, la emisión a la atmósfera más de 900 toneladas de CO2.
Albarrán ha comentado que además de las mejoras introducidas en las plantas de Almassora y Ondu en los últimos años, como los túneles de fermentación de esta última, uno de los proyectos prioritarios del consorcio es conseguir descatalogar el rechazo como un residuo para ampliar los campos de uso, que actualmente se reducen a los hornos de las cementeras.
La Cátedra Reciplasa de la UJI tiene como objetivos generales el fomento de la docencia, la investigación, la difusión del conocimiento y la innovación en el sector de gestión y tratamiento de residuos sólidos urbanos. Además de las actividades de interés general que se organizan como jornadas, congresos o conferencias, el convenio de creación de la cátedra contempla el desarrollo proyectes de investigación con la universidad pública de Castellón.
Cátedra Reciplasa de la UJI: http://catedrareciplasa.uji.es