Valencià:
La Universitat Jaume I i la Diputació de Castelló han presentat aquest matí el llibre Estratègies per al desenvolupament local a la ruralitat, una publicació que inclou un diagnòstic en profunditat de la situació actual dels agents d'ocupació i desenvolupament local (AODL) i dels tècnics afins del territori a les comarques de Castelló, incidint, en especial, en la tasca que realitzen els professionals al medi rural.
Aquest estudi-catàleg, coordinat per Xavier Ginés, Vicent Querol i Anabel Ejarque, respon a la col·laboració de l’UJI amb l'Àrea de Promoció Econòmica de la Diputació de Castelló i s'ha confeccionat a partir de 71 entrevistes realitzades als AODL que treballen en diferents municipis de la província. Hi han treballat els equips de la Xarxa Experta, del Grup d'Investigació DESiRES de l’UJI i del Fòrum de la Nova Ruralitat.
L'acte ha tingut lloc a l'edifici del Rectorat i hi han estat presents la vicerectora de Cultura i Relacions Institucionals de l’UJI, Carmen Lázaro, el diputat provincial de Promoció Econòmica, Pau Ferrando, el coordinador de la publicació, Xavi Ginés, i la presidenta de l'Associació de Tècnics en Gestió del Desenvolupament Local de la Província de Castellón (Adlypse), María Segura.
L'anàlisi de l'estudi ha dibuixat un perfil d'agents de desenvolupament amb una elevada qualificació, que se sobrecarreguen de tasques, moltes no relacionades de forma clara amb el seu treball, un fet que es dona més al món rural. En aquest sentit, el coordinador de la publicació, Xavier Ginés, ha explicat que «el llibre vol reconèixer i valorar el treball dels agents de desenvolupament local que realitzen la seua tasca al medi rural i defensar les seues característiques pròpies, ja que l'anàlisi realitzada després de les entrevistes reflecteix la diferència entre les tasques que realitzen els professionals que treballen a la ruralitat i a les ciutats i a la costa, ja que mentre que per als primers, la dinamització cultural i social és un eix en l'estratègia de desenvolupament local, a les poblacions més grans el treball se centra en els plans d'ocupació».
Un altre aspecte que ha brollat de la recerca és «la "solitud" del professional que treballa al món rural», un fet que segons Ginés «ha fet veure la necessitat de crear una xarxa territorial de desenvolupament local a Castelló per a compartir experiències, habilitats i coneixements» en la qual participen tant els AODL com tècnics de cultura, joventut, etc., i que estaria coordinada des del Servei d'Activitats Socioculturals de l'UJI (SASC) a través del Programa d'Extensió Universitària (PEU)
Precisament, la vicerectora de Cultura, Carmen Lázaro, ha recordat que «a través del Programa d’Extensió Universitària, l’UJI ha estat present als nostres pobles des de fa més de 25 anys durant els quals s’han realitzat multitud d’iniciatives i ha sigut aquest coneixement i reconeixement mutu en la direcció territori-UJI, el que ha propiciat experiències úniques en les quals cultura, coneixement i ciutadania s'han reforçat contínuament per la interacció d’agents de desenvolupament multitasca».
Lázaro ha manifestat, en referència als AODL, que «elles i ells són la porta d’entrada de l’UJI al territori i que, per tant, són el nostre referent, i a més el fet de fer servir la cultura com a eina de desenvolupament reforça la vinculació amb aquest vicerectorat».
Per la seua banda, el diputat de Promoció Econòmica, Pau Ferrando, ha incidit que «els AODL són un element absolutament necessari i fonamental per a canalitzar la comunicació entre els municipis i les institucions i també per a dissenyar l'estratègia i les polítiques a desenvolupar en el món rural». En aquest sentit, Ferrando ha destacat que «són gent que ha estudiat a la ciutat, a Castelló, i després han tornat al seu poble i coneixen la seua realitat».
Finalment, la presidenta d’Adlypse, María Segura, estima convenient «que les administracions públiques es facen ressò d’estudis com aquest per a adaptar la seua normativa a realitats ben diferenciades quan parlem d’estratègies de desenvolupament local». Així, la responsable del col·lectiu de AODL ha demanat «la necessitat que es redefinisquen les funcions dels AODL, que tenen un volum de treball excessiu». 
Fotografies

Español:
La Universitat Jaume I y la Diputación de Castelló han presentado esta mañana el libro Estratègies per al desenvolupament local a la ruralitat, una publicación que incluye un diagnóstico en profundidad de la situación actual de los agentes de empleo y desarrollo local (AEDL) y de los técnicos afines del territorio en las comarcas de Castelló, incidiendo, en especial, en la tarea que realizan los profesionales en el medio rural.


Este estudio-catálogo, coordinado por Xavier Ginés, Vicent Querol y Anabel Ejarque, responde a la colaboración de la UJI con el Área de Promoción Económica de la Diputación de Castelló y se ha confeccionado a partir de 71 entrevistas realizadas a los AEDL que trabajan en diferentes municipios de la provincia. En ella han trabajado los equipos de la Red Experta, del Grupo de Investigación DESiRES de la UJI y del Foro de la Nueva Ruralidad.


El acto ha tenido lugar en el edificio del Rectorado y en él han estado presentes la vicerrectora de Cultura y Relaciones Institucionales de la UJI, Carmen Lázaro, el diputado provincial de Promoción Económica, Pau Ferrando, el coordinador de la publicación, Xavi Ginés, y la presidenta de la Asociación de Técnicos en Gestión del Desarrollo Local de la Provincia de Castellón (Adlypse), María Segura.


El análisis del estudio ha dibujado un perfil de agentes de desarrollo con una elevada calificación, que se sobrecargan de tareas, muchas de ellas no relacionadas de forma clara con su trabajo, un hecho que se da más en el mundo rural. En este sentido, el coordinador de la publicación, Xavier Ginés, ha explicado que «el libro quiere reconocer y poner en valor el trabajo de los agentes de desarrollo local que realizan su tarea en el medio rural y defender sus características propias, puesto que el análisis realizado después de las entrevistas refleja la diferencia entre las tareas que realizan los profesionales que trabajan en la ruralidad y en las ciudades y en la costa, puesto que mientras para los primeros, la dinamización cultural y social es un eje en la estrategia de desarrollo local, en las poblaciones más grandes el trabajo se centra en los planes de empleo».


Otro aspecto que ha brotado de la investigación es «la "soledad" del profesional que trabaja en el mundo rural», un hecho que según Ginés «ha hecho ver la necesidad de crear una red territorial de desarrollo local en Castellón para compartir experiencias, habilidades y conocimientos» en la que participan tanto los AEDL como técnicos de cultura, juventud, etc., y que estaría coordinada desde el Servicio de Actividades Socioculturales de la UJI (SASC) a través del Programa de Extensión Universitaria (PEU).


Precisamente, la vicerrectora de Cultura, Carmen Lázaro, ha recordado que «a través del Programa de Extensión Universitaria, la UJI ha estado presente en nuestros pueblos desde hace más de 25 años durante los que se han realizado multitud de iniciativas y ha sido este conocimiento y reconocimiento mutuo en la dirección territorio-UJI, el que ha propiciado experiencias únicas en las que cultura, conocimiento y ciudadanía se han reforzado continuamente por la interacción de agentes de desarrollo multitarea».


Lázaro ha manifestado, en referencia a los AEDL, que «ellas y ellos son la puerta de entrada de la UJI en el territorio y que, por lo tanto, son nuestro referente, y además el hecho de usar la cultura como herramienta de desarrollo refuerza la vinculación con este vicerrectorado».


Por su parte, el diputado de Promoción Económica, Pau Ferrando, ha incidido en que «los AEDL son un elemento absolutamente necesario y fundamental para canalizar la comunicación entre los municipios y las instituciones y también para diseñar la estrategia y las políticas a desarrollar en el mundo rural». En este sentido, Ferrando ha destacado que «son gente que ha estudiado en la ciudad, en Castelló, y después han vuelto a su pueblo y conocen su realidad».


Por último, la presidenta de Adlypse, María Segura, aprecio conveniente «que las administraciones públicas se hagan eco de estudios como este para adaptar su normativa a realidades muy diferenciadas cuando hablamos de estrategias de desarrollo local». Así, la responsable del colectivo de AEDL ha pedido «la necesidad de que se redefinan las funciones de los AEDL, que tienen un volumen de trabajo excesivo».
Fotografías