Valencià:
La Universitat Jaume I ha celebrat l'acte d'obertura del curs 2018-2019 de l'Escola de Doctorat, la investidura dels nous doctors i doctores i la investidura del grau de doctora honoris causa de la doctora Anna Lluch Hernández, catedràtica de Medicina de la Universitat de València i cap de Servei d’Hematologia i Oncologia Mèdica de l’Hospital Clínic Universitari de València. La rectora de l'UJI, Eva Alcón, ha presidit l'acte juntament amb la consellera de Sanitat, Ana Barceló. 
Vicent Montalt, professor de Traducció i Interpretació, director del Màster en Traducció Medicosanitària i membre del grup d’investigació GENTT, ha sigut l'encarregat de pronunciar la laudatio de la doctora Lluch, amb el títol «La Dra. Anna Lluch: la medicina humanitzada». Montalt ha afirmat que «podríem investir la doctora Lluch com a doctora honoris causa per mil motius. Però el que volem destacar avui ací és el valor de la paraula, sobretot la paraula en la interacció amb la pacient. Aquest vessant és la que dóna sentit a la nostra col·laboració amb la doctora Lluch, en qui, com a professionals i investigadors en l’àmbit de la traducció i la comunicació, veiem una guia i un model a seguir».
El professor de l’UJI ha fet un resum dels nombrosos mèrits acadèmics i professionals d’Anna Lluch, qui destaca per la seua activitat clínica (són més d’14.000 les dones a les quals ha atès en la seua consulta); i investigadora, ha publicat més de 240 treballs científics fins a l’octubre de 2018. També ha explicat que la doctora Lluch ha esdevingut una veu pública amb presència als mitjans de comunicació, ja que té una gran capacitat de divulgar el coneixement biomèdic, de generar confiança en la ciència, i esperança i alegria en les pacients i familiars, i de reivindicar una salut pública de qualitat i una investigació al servei de les pacients.
Per a finalitzar, ha afirmat que «la trajectòria clínica, investigadora i docent d’Anna Lluch és bona prova dels valors que representa: l’altruisme; el compromís i la dedicació; la comunicació terapèutica de qualitat en el tractament de la persona; la bondat, generositat i solidaritat; l’excel·lència, el rigor, l’entusiasme i la passió en el terreny de la investigació; la defensa de la sanitat pública i universal de qualitat; l’empoderament de les dones i la igualtat de gènere; la col·laboració i projecció internacionals, i l’arrelament al territori i a les persones concretes. En definitiva, la humanització de la medicina i la capacitat que té Anna Lluch per a obrir-nos els ulls i il·lusionar-nos a tots per a treballar per una medicina cada volta més humanitzada i més centrada en les persones».
Noves fronteres en la investigació del càncer
Per la seua banda, Anna Lluch ha centrat la seua intervenció, «Noves fronteres en la investigació del càncer: teràpies personalitzades o de precisió», en els nous reptes en el tractament i la investigació del càncer, «un dels problemes de salut més greus en el món desenvolupat, que incideix, de forma especial, en els grups humans més desfavorits». «Les xifres són descoratjadores: quasi deu milions de persones moren de càncer cada any en el món: una de cada tres dones i un de cada dos homes seran diagnosticats de càncer al llarg de la seua vida, i en els països occidentals, el càncer ja ha superat la malaltia cardiovascular com a causa més freqüent de mort». Lluch ha explicat que l’increment de la incidència del càncer no s’ha d’associar únicament a canvis en l’estructura d’edat de la població, sinó també a la influència d’altres factors ambientals, com ara la contaminació atmosfèrica i els carcinògens ocupacionals, així com els relacionats amb els hàbits de vida, com el consum de tabac i alcohol, el tipus de dieta o l’activitat física.
A pesar d’aquestes dades, la professora ha volgut destacar que durant els últims vint anys hi ha hagut un progrés real en la comprensió i en el maneig del tractament del càncer. Des del començament dels anys noranta, a pesar del continu increment de casos, la freqüència de les morts causades pel càncer ha disminuït a un ritme mitjà del 0,7% anual. Aquest progrés ha portat a xifres globals de curació pròximes al 60%. «En tot cas, a pesar que hi ha hagut un progrés real, és clara la necessitat d’avançar cap a un objectiu final, que no pot ser un altre que prevenir i curar totes les formes de càncer», ha indicat.
En aquest sentit, Anna Lluch ha explicat que «comprendre l’origen genètic del càncer ha facilitat el desenvolupament de nous tractaments dirigits que han suposat un avanç molt important en l’oncologia, a pesar que sabem molt poc encara sobre el seu funcionament». Per això, ha reivindicat la necessitat d’apostar per dues noves línies d'investigació a fi de millorar-ne l’eficàcia d’aquests tractaments: identificar els grups de pacients amb més probabilitat d’èxit en el tractament i avaluar els mecanismes moleculars que determinen resistència primària davant aquests agents; i tractar de comprendre el motiu pel qual els tumors, que inicialment són sensibles al tractament, acaben per desenvolupar una resistència.
Per a optimitzar els tractaments i implementar la investigació clínica per a traslladar als pacients els seus beneficis, la doctora ha indicat que cal dur a terme una sèrie d’actuacions: la sanitat pública ha de posar els mitjans necessaris perquè el cost farmacèutic no siga l’excusa que possibilite l’existència de discriminacions entre els pacients; cal donar un decidit suport als equips d’investigació multidisciplinaris, formats per experts de les diferents àrees, per a potenciar la individualització dels tractaments, i amb unitats d’investigació clínica translacionals per a aconseguir, de veritat, una investigació aplicada. Finalment, la doctora honoris causa ha defensat que «els tractaments que s’apliquen als malalts han d’anar precedits d’una informació correcta i veraç, que és l’única manera de respectar els seus drets i la seua dignitat. El pacient ha de poder decidir amb total autonomia, sense pressions i amb suficient coneixement, per a salvaguardar els seus drets i la seua dignitat com a persona».
Discurs de la rectora
L’acte ha finalitzat amb la intervenció de la rectora de l’UJI, Eva Alcón, que ha felicitat la nova doctora honoris causa i ha afirmat que «tots els membres de la comunitat universitària de la Jaume I ens sentim avui especialment honorats perquè la doctora Lluch forme part del nostre projecte col·lectiu, ja que representa la força de la curiositat, la voluntat per cercar nous camins i, sobretot, el treball constant, absolut, inesgotable. Tots ells són elements imprescindibles pe a dur a terme un treball d’investigació amb èxit».
Eva Alcón ha explicat que «la força que té la comunicació d’Anna Lluch és terapèutica. Amb aquesta comunicació has trencat murs de dolor que pareixien infranquejables. Durant anys el càncer ha sigut un tabú, un terme que s’equiparava a la mort, i tu has convertit aqueixa paraula maleïda en un vocable amb el qual podem conviure. El càncer és una malaltia greu, però ara és una malaltia a la qual podem mirar a la cara, que podem assumir com una malaltia crònica i, fins i tot, a la qual podem sobreviure». La rectora ha afegit que això, en gran part, és «mèrit del teu treball i del teu esforç des de fa més de 35 anys a la Universitat de València, a l’Hospital Clínic de València i a la unitat de recerca en biologia del càncer de mama de l’INCLIVA».
Escola de Doctorat
La directora de l'Escola de Doctorat, Mercé Correa, ha fet balanç de l'activitat d'aquest centre i ha explicat que aquest curs hi ha 185 alumnes de doctorat matriculats, dels quals un 20% són de fora d'Espanya, i ha indicat que el curs passat es van llegir 98 tesis doctorals. En aquest sentit, la rectora ha valorat la labor que està desenvolupant l'escola, «el centre més jove de la nostra universitat, que encara no ha complit cinc anys d’existència i és ja una pedrera consolidada on es formen cada any els futurs investigadors i investigadores».  
Per a finalitzar, Eva Alcón ha explicat que «cada any, les universitats espanyoles graduem prop de 10.900 persones amb el títol de doctor o doctora, una xifra que ens situa com el vuitè país del món per nombre d’egressats amb el màxim nivell de formació. És una xifra prou positiva, però encara tenim camí per a millorar». En aquest sentit, ha defensat la necessitat d'«impulsar la inserció laboral dels doctors i investigadors en el sector empresarial privat si volem que la Universitat puga transferir el seu coneixement a la societat d’una manera ràpida i eficient. I ací les empreses també tenen una oportunitat de millora. Cal que l’empresariat cree nous llocs de treball vinculats amb la innovació, que obri noves finestres per incorporar la investigació com a part del seu treball productiu».
Acte a Twitter | Facebook Live de l'acte
Vídeo de l'acte en diferents formats

Español:
La Universitat Jaume I ha celebrado el acto de apertura del curso 2018-2019 de la Escuela de Doctorado, la investidura de los nuevos doctores y doctoras y la investidura del grado de doctora honoris causa de la doctora Anna Lluch Hernández, catedrática de Medicina de la Universitat de València y jefa de servicio de Hematología y Oncología Médica del Hospital Clínico Universitario de Valencia. La rectora de la UJI, Eva Alcón, ha presidido el acto junto a la consellera de Sanidad, Ana Barceló. 


Vicent Montalt, profesor de Traducción e Interpretación, director del Máster en Traducción Médico-sanitaria, y miembro del grupo de investigación GENTT, ha sido el encargado de pronunciar la laudatio de la doctora Lluch, bajo el título «La Dra. Anna Lluch: la medicina humanizada». Montalt ha afirmado que «podríamos investir a la doctora Lluch como doctora honoris causa por mil motivos. Pero el que queremos destacar hoy aquí es el valor de la palabra, sobre todo la palabra en la interacción con la paciente. Esta vertiente es la que da sentido a nuestra colaboración con la doctora Lluch, en quien, como profesionales e investigadores en el ámbito de la traducción y la comunicación, vemos una guía y un modelo a seguir».


El profesor de la UJI ha hecho un resumen de los numerosos méritos académicos y profesionales de Anna Lluch, quien destaca por su actividad clínica (son más de 14.000 las mujeres a las que ha atendido en su consulta); e investigadora, ha publicado más de 240 trabajos científicos hasta octubre de 2018. También ha explicado que la doctora Lluch se ha convertido en una voz pública con presencia en los medios de comunicación, puesto que tiene una gran capacidad de divulgar el conocimiento biomédico, de generar confianza en la ciencia, y esperanza y alegría en las pacientes y familiares, y de reivindicar una salud pública de calidad y una investigación al servicio de las pacientes.


Para finalizar, ha afirmado que «la trayectoria clínica, investigadora y docente de Anna Lluch es buena prueba de los valores que representa: el altruismo; el compromiso y la dedicación; la comunicación terapéutica de calidad en el tratamiento de la persona; la bondad, generosidad y solidaridad; la excelencia, el rigor, el entusiasmo y la pasión en el terreno de la investigación; la defensa de la sanidad pública y universal de calidad; el empoderament de las mujeres y la igualdad de género; la colaboración y proyección internacionales, y el arraigo en el territorio y a las personas concretas. En definitiva, la humanización de la medicina y la capacidad que tiene Anna Lluch para abrirnos los ojos e ilusionarnos a todos para trabajar por una medicina cada vez más humanizada y más centrada en las personas».

Nuevas fronteras en la investigación del cáncer


Por su parte, Anna Lluch ha centrado su intervención, «Nuevas fronteras en la investigación del cáncer: terapias personalizadas o de precisión», en los nuevos retos en el tratamiento y la investigación del cáncer, «uno de los problemas de salud más graves en el mundo desarrollado, que incide, de forma especial, en los grupos humanos más desfavorecidos». «Las cifras son desalentadoras: casi diez millones de personas mueren de cáncer cada año en el mundo: una de cada tres mujeres y uno de cada dos hombres serán diagnosticados de cáncer a lo largo de su vida, y en los países occidentales, el cáncer ya ha superado a la enfermedad cardiovascular como causa más frecuente de muerte». Lluch ha explicado que el incremento de la incidencia del cáncer no se tiene que asociar únicamente a cambios en la estructura de edad de la población, sino también a la influencia de otros factores ambientales, como la contaminación atmosférica y los carcinógenos ocupacionales, así como los relacionados con los hábitos de vida, como el consumo de tabaco y alcohol, el tipo de dieta o la actividad física.


A pesar de estos datos, la profesora ha querido destacar que durante los últimos veinte años ha habido un progreso real en la comprensión y en el manejo del tratamiento del cáncer. Desde el comienzo de los años noventa, a pesar del continuo incremento de casos, la frecuencia de las muertes causadas por el cáncer ha disminuido a un ritmo medio del 0,7% anual. Este progreso ha llevado a cifras globales de curación próximas al 60%. «En todo caso, a pesar de que ha habido un progreso real, es clara la necesidad de avanzar hacia un objetivo final, que no puede ser otro que prevenir y curar todas las formas de cáncer», ha indicado.


En este sentido, Anna Lluch ha explicado que «comprender el origen genético del cáncer ha facilitado el desarrollo de nuevos tratamientos dirigidos que han supuesto un avance muy importante en la oncología, a pesar de que sabemos muy poco todavía sobre su funcionamiento». Por eso, ha reivindicado la necesidad de apostar por dos nuevas líneas de investigación con objeto de mejorar la eficacia de estos tratamientos: identificar los grupos de pacientes con más probabilidad de éxito en el tratamiento y evaluar los mecanismos moleculares que determinan resistencia primaria ante estos agentes; y tratar de comprender el motivo por el que los tumores, que inicialmente son sensibles al tratamiento, acaban por desarrollar una resistencia.


Para optimizar los tratamientos e implementar la investigación clínica para trasladar a los pacientes sus beneficios, la doctora ha indicado que hay que llevar a cabo una serie de actuaciones: la sanidad pública tiene que poner los medios necesarios para que el coste farmacéutico no sea la excusa que posibilite la existencia de discriminaciones entre los pacientes; hay que dar un decidido apoyo a los equipos de investigación multidisciplinarios, formados por expertos de las diferentes áreas, para potenciar la individualización de los tratamientos, y con unidades de investigación clínica translacionales para conseguir, de verdad, una investigación aplicada. Finalmente, la doctora honoris causa ha defendido que «los tratamientos que se aplican a los enfermos tienen que ir precedidos de una información correcta y veraz, que es la única manera de respetar sus derechos y su dignidad. El paciente debe poder decidir con total autonomía, sin presiones y con suficiente conocimiento, para salvaguardar sus derechos y su dignidad como persona».

Discurso de la rectora


El acto ha finalizado con la intervención de la rectora de la UJI, Eva Alcón, que ha felicitado a la nueva doctora honoris causa y ha afirmado que «todos los miembros de la comunidad universitaria de la Jaume I nos sentimos hoy especialmente honrados de que la doctora Lluch forme parte de nuestro proyecto colectivo, puesto que representa la fuerza de la curiosidad, la voluntad para buscar nuevos caminos y, sobre todo, el trabajo constante, absoluto, inagotable. Todos ellos son elementos imprescindibles pe a llevar a cabo un trabajo de investigación con éxito».


Eva Alcón ha explicado que «la fuerza que tiene la comunicación de Anna Lluch es terapéutica. Con esta comunicación has roto muros de dolor que parecían infranqueables. Durante años el cáncer ha sido un tabú, un término que se equiparaba a la muerte, y tú has convertido esa palabra maldita en un vocablo con el que podemos convivir. El cáncer es una enfermedad grave, pero ahora es una enfermedad a la que podemos mirar a la cara, que podemos asumir como una enfermedad crónica y, incluso, a la que podemos sobrevivir». La rectora ha añadido que esto, en gran parte, es «mérito de tu trabajo y de tu esfuerzo desde hace más de 35 años en la Universitat de València, en el Hospital Clínico de Valencia y en la unidad de investigación en biología del cáncer de mama del INCLIVA».

Escuela de Doctorado

La directora de la Escuela de Doctorado, Mercé Correa, ha hecho balance de la actividad de este centro y ha explicado que este curso hay 185 alumnos de doctorado matriculados, de los cuales un 20% son de fuera de España, y ha indicado que el curso pasado se leyeron 98 tesis doctorales. En este sentido, la rectora ha valorado la labor que está desarrollando la escuela, «el centro más joven de nuestra universidad, que todavía no ha cumplido cinco años de existencia y es ya una cantera consolidada donde se forman cada año los futuros investigadores e investigadoras».


Para finalizar, Eva Alcón ha explicado que «cada año, las universidades españolas graduamos a cerca de 10.900 personas con el título de doctor o doctora, una cifra que nos sitúa como el octavo país del mundo por número de egresados con el máximo nivel de formación. Es una cifra bastante positiva, pero todavía tenemos camino para mejorar». En este sentido, ha defendido la necesidad de «impulsar la inserción laboral de los doctores e investigadores en el sector empresarial privado si queremos que la Universidad pueda transferir su conocimiento a la sociedad de una manera rápida y eficiente. Y aquí las empresas también tienen una oportunidad de mejora. Es necesario que el empresariado cree nuevos puestos de trabajo vinculados con la innovación, que abra nuevas ventanas para incorporar la investigación como parte de su trabajo productivo».
Acto en Twitter | Facebook Live de l'acte
Video del acto en diferentes formatos