Valencià:
El rector de la Universitat Jaume I, Vicent Climent, ha presentat dijous 22 de setembre de 2016 el nou rellotge de sol equatorial-polar que s’ha instal·lat a l’Àgora acompanyat pels dissenyadors de l’obra, Joan Olivares i Rafael Amoròs, el catedràtic de Filologia Llatina, Jesús Bermúdez i el president del Consell Social, José Luis Breva. La Universitat Jaume I se suma així, en la commemoració del seu 25 aniversari, a la llarga tradició d’universitats i institucions científiques que gaudeixen d’un rellotge solar en les seues instal·lacions, conjuminant així l’antiga ciència de la gnomònica amb les arts plàstiques de forma original i atractiva.
Durant el torn d'intervencions, Joan Olivares ha explicat que en el disseny del rellotge s'han tingut en compte elements de la història de la ciència anteriors a Copèrnic, com els dos semicercles que fan referència a les esferes celestes; la Terra representada en el ferro oxidat o la informació horària i el calendari, simbolitzats en l'acer inoxidable. Per la seua banda, Rafael Amorós ha comentat que en el disseny s'ha procurat fer un rellotge del segle XXI i ha agraït el suport de la universitat en el projecte. El professor Jesús Bermúdez ha explicat que la cita de Sèneca triada pertany a un llibre en el qual reflexiona sobre la vida és breu o llarga i arriba a la conclusió que «la vida és llarga si s'aprofita i és curta si no s'aprofita» i entre els tres temps (passat, present i futur), l'única cosa certa és el passat i assegura que els savis saben aprofitar la vida perquè «recorden sàviament el passat, aprofiten el present i preparen el futur».
Climent ha recordat que «la mesura del temps va obrir un camp de nous coneixements i desenvolupaments tecnològics i va esdevenir tota una espenta al pensament científic d’aleshores», per això i per altres raons «el rellotge de sol esdevé per a nosaltres un signe del procés de coneixement científic, un procés en què cada coneixement o cada consecució tecnològica que s’assoleixen generen nous coneixements». A més a més, el rector ha assegurat que «recorda la importància de la producció tecnològica i la reflexió filosòfica» i ha animat a tothom, com diu el seu lema, a «entendre la vida des de la generositat de formar-se, aprendre, investigar, per a posar als serveis dels altres els coneixements, el talent, el pensament i la saviesa».
El rellotge-calendari equatorial-polar ubicat enfront de l’edifici de Rectorat és un model inèdit dissenyat per Joan Olivares i Rafael Amorós, artistes amb una dilatada trajectòria en aquest tipus de projectes. L’obra combina la funció de rellotge i calendari en una mateixa estructura de color rovell, feta amb acer patinable, la qual es completa amb uns semicercles, línies horàries i indicacions numèriques i zodiacals d’acer inoxidable. Com és habitual en aquest tipus d’obres, una cita en referència al pas del temps, en aquest cas del libro Sobre la brevedad de la vida del filòsof Sèneca, remata la peça: «Omnia quae ventura sunt in incerto iacent: protinus vive» (Tot el que està per vindre és incert: viu ja des d’ara).
Funcionament del rellotge-calendari
El rellotge presenta unes línies paral·leles i simètriques corresponents a les hores. Per a llegir l’hora solar local o «temps solar vertader» cal observar la posició de l’extrem de l’ombra que projecten els semicercles equatorials de l’estructura, de matí a la part esquerra i de vesprada a la dreta.
Així mateix, el rellotge també assenyala els equinoccis de primavera i tardor i els solsticis d’estiu i hivern. Per a llegir el calendari s’ha d’observar la part central del rellotge i quins signes zodiacals queden emmarcats entre les ombres dels semicercles. Durant els dos equinoccis quedaran emmarcats els signes d’Àries i Balança. Pel que fa al solstici d’hivern, aquest quedarà indicat quan l’ombra dels semicercles emmarque el signe de Capricorn, mentre que el signe del Cranc assenyalarà el solstici d’estiu.
Imatges

Español:
El rector de la Universitat Jaume I, Vicent Climent, ha presentado el jueves 22 de septiembre de 2016 el nuevo reloj de sol ecuatorial-polar que se ha instalado en el Ágora acompañado por los diseñadores de la obra, Joan Olivares y Rafael Amoròs el catedrático de Filología Latina, Jesús Bermúdez y el presidente del Consejo Social, José Luis Breva. La Universitat Jaume I se suma así, en la conmemoración de su 25 aniversario, a la larga tradición de universidades e instituciones científicas que disfrutan de un reloj solar en sus instalaciones, aunando así la antigua ciencia de la gnomónica con las artes plásticas de forma original y atractiva.
Durante el turno de intervenciones, Joan Olivares ha explicado que en el diseño del reloj se han tenido en cuenta elementos de la historia de la ciencia anteriores a Copérnico, como los dos semicírculos que hacen referencia a las esferas celestes; la Tierra representada en el hierro oxidado o la información horaria y el calendario, simbolizados en el acero inoxidable. Por su parte, Rafael Amorós ha comentado que en el diseño se ha procurado hacer un reloj del siglo XXI y ha agradecido el apoyo de la universidad en el proyecto. El profesor Jesús Bermúdez ha explicado que la cita de Séneca elegida pertenece a un libro en el que reflexiona sobre la vida es breve o larga y llega a la conclusión de que «la vida es larga si se aprovecha y es corta si no se aprovecha» y entre los tres tiempos (pasado, presente y futuro), lo único cierto es el pasado y asegura que los sabios saben aprovechar la vida porque «recuerdan sabiamente el pasado, aprovechan el presente y preparan el futuro».
Climent ha recordado que «la medida del tiempo abrió un campo de nuevos conocimientos y desarrollos tecnológicos y supuso un gran impulso al pensamiento científico de entonces», por eso y por otras razones «el reloj de sol es un signo del proceso de conocimiento científico, un proceso en que cada conocimiento o cada consecución tecnológica que se logran generan nuevos conocimientos». Así mismo, el rector ha asegurado que «recuerda la importancia de la producción tecnológica y la reflexión filosófica» y ha animado a todo el mundo, como dice su lema, a «entender la vida desde la generosidad de formarse, aprender, investigar, para poner al servicio de los otros los conocimientos, el talento, el pensamiento y la sabiduría».
El reloj-calendario ecuatorial-polar ubicado frente al edificio de Rectorado es un modelo inédito diseñado por Joan Olivares y Rafael Amorós, artistas con una dilatada trayectoria en este tipo de proyectos. La obra combina la función de reloj y calendario en una misma estructura de color herrumbre, hecho con acero patinable, la cual se completa con unos semicírculos, líneas horarias e indicaciones numéricas y zodiacales de acero inoxidable. Como es habitual en este tipo de obras, una cita en referencia al paso del tiempo, en este caso del libro Sobre la brevedad de la vida del filósofo Séneca, remata la pieza: «Omnia quae ventura sunt in incerto iacent: protinus vive» (Todo el que está para venir es incierto: vive ya desde ahora).
Funcionamiento del reloj-calendario
El reloj presenta unas líneas paralelas y simétricas correspondientes a las horas. Para leer la hora solar local o «tiempo solar verdadero» hay que observar la posición del extremo de la sombra que proyectan los semicírculos ecuatoriales de la estructura, por la mañana a la parte izquierda y por la tarde a la derecha.
Así mismo, el reloj también señala los equinoccios de primavera y otoño y los solsticios de verano e invierno. Para leer el calendario se tiene que observar la parte central del reloj y qué signos zodiacales quedan enmarcados entre las sombras de los semicírculos. Durante los dos equinoccios quedarán enmarcados los signos de Aries y Balanza. En cuanto al solsticio de invierno, este quedará indicado cuando la sombra de los semicírculos enmarco el signo de Capricornio, mientras que el signo del Cangrejo señalará el solsticio de verano.
Imágenes