Valencià:
Aproximadament el 10% de la població humana és esquerrana. D’entre ells, un de cada cinc presenta un estrany fenomen cerebral conegut com a «lateralització atípica del llenguatge». Mentre que la majoria de les persones deuen la capacitat del llenguatge al seu hemisferi esquerre, aquest atípic grup d'esquerrans utilitza el seu hemisferi dret per a parlar. Una de les preguntes més antigues en neurociència és com impacta aquest fenomen a l’organització cerebral i la conducta humana.
El Grup de Neuropsicologia i Neuroimatge Funcional de la Universitat Jaume I de Castelló, coordinat per l’investigador César Ávila, ha publicat recentment un article en la revista eLife que proporciona evidències del fet que el llenguatge i la funció inhibidora (típicament lateralitzada en l’hemisferi dret) estan programades per a ubicar-se en diferents hemisferis. També es dona suport a la hipòtesi que ha relacionat la presència de lateralització cerebral atípica amb alguns trastorns del neurodesenvolupament com l’esquizofrènia, la dislèxia o l’espectre autista.
L’estudi se centrava a conèixer com s’organitzava la funció inhibitòria (la capacitat de controlar certs impulsos o respostes automàtiques i ajustar-les a les que s’adapten millor a la situació) en aquests atípics esquerrans amb el llenguatge a l’hemisferi dret. Els resultats revelen que, en aquests individus, l’hemisferi esquerre passa a encarregar-se de la funció inhibidora, contràriament a l’habitual. Aquest fenomen va més enllà de les escorces cerebrals, involucrant tant circuits subcorticals com la connectivitat entre els hemisferis a través del cos callós (amb major substància blanca).
Els resultats també demostren que l’especialització hemisfèrica atípica està relacionada amb un pitjor rendiment cognitiu en el domini lingüístic, i fins i tot, està vinculada amb trets preclínics d’alguns trastorns del neurodesenvolupament entre la població sana. No obstant això, l’equip investigador castellonenc no ha trobat evidències de relació directa entre l’organització cerebral i l’eficiència i rendiment cognitius durant la inhibició.
Aquesta línia d’investigació és una de les constants de l’equip de Neuropsicologia i Neuroimatge Funcional que busca comprendre com és el cervell d’aquest sector poblacional, que, d'una banda, mostra una predisposició al talent i la creativitat, però també a trastorns del neurodesenvolupament com epilèpsia, dislèxia o autisme. Indaguen en aspectes com ara si existeix relació entre una educació com si fora destre o destra i els problemes d’aprenentatge o els factors que augmenten la probabilitat de tenir una lateralització atípica del llenguatge, com ara la formació musical.
El seu objectiu futur és estudiar aquests processos en xiquets i xiquetes i adolescents esquerrans per tal d’incidir en la seua educació i prevenir trastorns d’aprenentatge i desenvolupament. L’equip investigador manté sempre oberta la participació de la ciutadana en els estudis vinculats amb aquesta temàtica i totes les persones interessades a col·laborar en les investigacions poden contactar amb el grup mitjançant el correu electrònic neuroimagen@uji.es.
Aquests descobriments podrien tenir implicacions significatives en l’estudi de les lesions neonatals que faciliten el desenvolupament esquerrà o quan s’avaluen les conseqüències de les lesions cerebrals en la població esquerrana. També serien d’interès per a l’estudi de la plasticitat i el desenvolupament del cervell; el llenguatge i el control cognitiu i en els procediments de rehabilitació cognitiva en pacients amb trastorns psiquiàtrics que semblen relacionats amb una major prevalença de l’esquerrana.
En l’estudi han participat 86 persones seleccionades després d’una avaluació per a conèixer quin hemisferi empraven en el llenguatge. D’aquestes persones, 50 tenien una lateralització típica, és a dir, predominava l’hemisferi esquerrà, i 36 mostraven una lateralització atípica (dreta). Cap de les persones participants era destra, i encara que hi havia diferents condicions de bilingüisme no s’han trobat diferències significatives en els resultats per aquest fet.
Aquest treball ha comptat amb el suport de l’Agència Estatal d’Investigació (PID2019-108198GB-100), la Universitat Jaume I de Castelló (UJI-B2021-11) i una beca per a programes de postgrau predoctorals del Ministeri d’Educació, Cultura i Esports (FPU18/000687). El personal investigador de l’estudi agraeix a tots els participants la seua col·laboració, així com al personal de Radiologia de la Clínica ASCIRES Castelló pel seu suport tècnic durant de recollida de dades.
Article
Villar-Rodríguez, E.; Cano-Melle, C.; Marín-Marín, L; Parcet, M.A., Ávila, C. «What happens to the inhibitory control functions of the right inferior frontal cortex when this area is dominant for language?». eLife. 2024 Jan 18;12:RP86797. doi: 10.7554/eLife.86797. PMID: 38236206.
https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/38236206/

Español:
Aproximadamente el 10% de la población humana es zurda. De entre ella, uno de cada cinco presenta un extraño fenómeno cerebral conocido como «lateralización atípica del lenguaje». Mientras que la mayoría de las personas deben la capacidad del lenguaje a su hemisferio izquierdo, este atípico grupo de zurdos utiliza su hemisferio derecho para hablar. Una de las preguntas más antiguas en neurociencia es cómo impacta este fenómeno en la organización cerebral y la conducta humana.
El Grupo de Neuropsicología y Neuroimagen Funcional de la Universitat Jaume I de Castelló, coordinado por el investigador César Ávila, ha publicado recientemente un artículo en la revista eLife que proporciona evidencias de que el lenguaje y la función inhibidora (típicamente lateralizada en el hemisferio derecho) están programadas para ubicarse en diferentes hemisferios. También se apoya a la hipótesis que ha relacionado la presencia de lateralización cerebral atípica con algunos trastornos del neurodesarrollo como la esquizofrenia, la dislexia o el espectro autista.
El estudio se centraba en conocer cómo se organizaba la función inhibitoria (la capacidad de controlar ciertos impulsos o respuestas automáticas y ajustarlas a las que se adaptan mejor a la situación) en estos atípicos zurdos con el lenguaje al hemisferio derecho. Los resultados revelan que, en estos individuos, el hemisferio izquierdo pasa a encargarse de la función inhibidora, contrariamente a lo habitual. Este fenómeno va más allá de las cortezas cerebrales, involucrando tanto circuitos subcorticales como la conectividad entre los hemisferios a través del cuerpo calloso (con mayor sustancia blanca).
Los resultados también demuestran que la especialización hemisférica atípica está relacionada con un peor rendimiento cognitivo en el dominio lingüístico, e incluso, está vinculada con rasgos preclínicos de algunos trastornos del neurodesarrollo entre la población sana. Sin embargo, el equipo investigador castellonense no ha encontrado evidencias de relación directa entre la organización cerebral y la eficiencia y rendimiento cognitivos durante la inhibición.
Esta línea de investigación es una de las constantes del equipo de Neuropsicología y Neuroimagen Funcional que busca comprender cómo es el cerebro de este sector poblacional, que por un lado muestra una predisposición al talento y la creatividad, pero también a trastornos del neurodesarrollo como epilepsia, dislexia o autismo. Indagan en aspectos como si existe relación entre una educación como si fuera diestro o diestra y los problemas de aprendizaje o los factores que aumentan la probabilidad de tener una lateralización atípica del lenguaje, como la formación musical.
Su objetivo futuro es estudiar estos procesos en niños y niñas y adolescentes zurdos para incidir en su educación y prevenir trastornos de aprendizaje y desarrollo. El equipo investigador mantiene siempre abierta la participación de la ciudadanía en los estudios vinculados a esta temática, y todas las personas interesadas en colaborar en las investigaciones pueden contactar con el grupo mediante el correo electrónico neuroimagen@uji.es.
Estos descubrimientos podrían tener implicaciones significativas en el estudio de las lesiones neonatales que facilitan el desarrollo zurdo o cuando se evalúan las consecuencias de las lesiones cerebrales en la población zurda. También serían de interés para el estudio de la plasticidad y el desarrollo del cerebro; el lenguaje y el control cognitivo y en los procedimientos de rehabilitación cognitiva en pacientes con trastornos psiquiátricos que parecen relacionados con una mayor prevalencia con ser zurdo.
En el estudio han participado 86 personas seleccionadas después de una evaluación para conocer qué hemisferio empleaban en el lenguaje. De ellas, 50 tenían una lateralización típica, es decir, predominaba el hemisferio izquierdo, y 36 mostraban una lateralización atípica (derecha). Ninguna de las personas participantes era diestra y aunque había diferentes condiciones de bilingüismo no se han encontrado diferencias significativas en los resultados por este hecho.
Este trabajo ha contado con el apoyo de la Agencia Estatal de Investigación (PID2019-108198GB-100), la Universitat Jaume I de Castelló (UJI-B2021-11) y una beca para programas de posgrado predoctorales del Ministerio de Educación, Cultura y Deportes (FPU18/000687). El personal investigador del estudio agradece a todos los participantes su colaboración, así como al personal de Radiología de la Clínica ASCIRES Castellón por su apoyo técnico durante la recogida de datos.
Artículo
Villar-Rodríguez, E.; Cano-Melle, C.; Marín-Marín, L; Parcet, M.A., Ávila, C. «What happens to the inhibitory control functions of the right inferior frontal cortex when this area is dominant for language?». eLife. 2024 Jan 18;12:RP86797. doi: 10.7554/eLife.86797. PMID: 38236206.
https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/38236206/