Valencià:
La Universitat Jaume I (UJI) ha presentat avui el projecte de la nova infraestructura per a avançar en la investigació robòtica i les tecnologies subaquàtiques amb aplicacions potencials en salvament, arqueologia, conservació de la biodiversitat, aqüicultura o indústria del gas i petroli. El vicerector d'Investigació i Transferència, Jesús Lancis, i els investigadors del Laboratori d'Interacció i Sistemes Robòtics (IRS Lab) han donat a conèixer les característiques del robot submarí G500, que recentment ha arribat al campus de Castelló i que formarà part de l'equipament del futur Centre d'Investigació en Robòtica i Tecnologies Subaquàtiques (Cirtesu), el pressupost del qual és de 857.000 euros, i que es convertirà en la primera infraestructura d’aquesta modalitat en la Comunitat Valenciana i la segona en l’àmbit estatal.


El vicerector Jesús Lancis ha valorat l'excel·lència científica i la innovació en la investigació liderada per l’IRS Lab, que ha aconseguit consolidar una línia d'estudi pionera i transversal en l'UJI en robòtica submarina i robots autònoms d'intervenció en només una dècada. A més, Lancis ha assenyalat que aquesta infraestructura és un dels quatre projectes aconseguits per l'UJI per al període 2018-2020 en la convocatòria de subvencions per a infraestructures i equipament d'Investigació, Desenvolupament i Innovació (I+D+i) de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport de la Generalitat Valenciana. Aquestes subvencions estan cofinançades en un 50% per la Unió Europea a través del Programa operatiu del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) de la Comunitat Valenciana 2014-2020. L’executiu autonòmic finança el 66% del pressupost del Cirtesu, ja que l'UJI aporta 293.000 euros per a la construcció de l'edifici.
«Des de l'equip rectoral reconeixem que estem en un moment extraordinari per a l’UJI, i manifestem el nostre agraïment a l’administració autonòmica, perquè en la passada convocatòria de la Generalitat Valenciana vam aconseguir 3,5 milions d'euros per a projectes d’infraestructures i la iniciativa promoguda des de l’IRS Lab, que implica una robusta col·laboració multidisciplinària en el desenvolupament de la tecnologia de l'aigua, va ser de les millor valorades de tota la Comunitat», ha explicat el vicerector Lancis.


La creació del Centre d'Investigació en Robòtica i Tecnologies Subaquàtiques ha estat liderada pel catedràtic de Ciència de la Computació i Intel·ligència Artificial de l'UJI Pedro J. Sanz, director del Laboratori d'Interacció i Sistemes Robòtics. A més a més, ha comptat amb el suport dels grups d'investigació de l'UJI d'Enginyeria de Disseny, dirigit per la catedràtica Rosario Vidal, i de Fluids Multifàsics, coordinat pel professor Sergio Xiva, a més d'investigadors en aqüicultura de l’IATS-CSIC de Torre de la Sal, el director del qual és José Miguel Cerdà.


Pedro J. Sanz ha exposat aquest matí al campus universitari castellonenc que, fins al moment, el grup IRS Lab ha tingut capacitat de manipulació submarina, amb un braç elèctric dotat de sensors. «Amb l'arribada del robot submarí G500 –desenvolupat per l’empresa derivada Iqua Robotics, de la Universitat de Girona– tindrem també mobilitat, ja que ens permetrà instal·lar el braç elèctric disponible en el robot». Durant deu anys, els científics de l'UJI han col·laborat amb el Centre d'Investigació en Robòtica Submarina de la Universitat de Girona, dirigit per Pere Ridao, i amb la Universitat de les Illes Balears.

APLICACIONS MÉS SOFISTICADES

El submarí Girona 500 està dotat de mòdems científics amb tecnologia sonar i ràdio, que permetran dissenyar nous sistemes de control remot de robots submarins sense cable. «D'aquesta manera, permet aplicacions més sofisticades com l'agafada i transport cooperatiu de grans objectes, com és el cas de les canonades, amb dues o més robots», argumenta l'investigador del IRS Lab Raúl Marín, també professor d'Arquitectura i Tecnologia de Computadores. Aquestes tècniques s'han provat de moment en col·laboració amb el CERN amb robots terrestres i en simulació en escenaris subaquàtics. «Amb l'arribada del robot G500 a l'UJI, tindrem també capacitat de mobilitat, permetent instal·lar el braç disponible en el robot i obrir la porta a noves aplicacions com la supervisió i intervenció en grans dipòsits d'aigua potable, ports i mar obert, fins a una profunditat de 500 metres», agrega Marín.


POL CIENTÍFIC DE ROBÒTICA DE L’AIGUA A CASTELLÓ

L'edifici del Cirtesu es construirà al costat d’Espaitec i la seua infraestructura més important serà un contenidor de grans dimensions que permeta avançar en aquest àmbit d'estudi de l'enginyeria i la computació. El tanc d'aigua tindrà dotze metres de llarg per vuit d'ample, una profunditat de cinc metres i una capacitat de mig milió de litres, és a dir, la meitat d'una piscina olímpica. En l'actualitat, el grup IRS Lab disposa d'un contenidor d'aigua de dos per dos metres i una profunditat de metre i mig.


El nou edifici, la finalització del qual està prevista per a 2020, facilitarà l’experimentació dels investigadors de l'UJI sense necessitat de desplaçar-se a la Universitat de Girona, on habitualment realitzen les seues comprovacions. D'aquesta manera, no únicament s'estalviaran costos en els desplaçaments, sinó que la nova infraestructura farà possible desenvolupar noves tecnologies subaquàtiques i crear un pol científic en robòtica submarina a Castelló.
Els investigadors de l’IRS Lab han agraït el suport rebut des de l'UJI per a aconseguir aquesta infraestructura. Des del Rectorat i els vicerectorats d’Investigació a la Gerència i l'Oficina d'Obres i Projectes (OTOP). També han destacat el treball realitzat per Núria Sánchez, del Grup Enginyeria del Disseny, autora dels primers plans del projecte del Cirtesu.
L’IRS Lab (Interactive and Robotic Systems Lab) de l'UJI té una àmplia experiència en robòtica, amb una perspectiva transversal: robots cooperatius en entorns perillosos, com per exemple aigües submarines, incendis o zones amb radiació, telerobòtica, control remot amb supervisió humana, xarxes robòtiques, arquitectures computacionals, interacció humà-robot (HRI), intel·ligència artificial (machine learning), etc.
Imatges de la presentació.
Més informació: http://www.irs.uji.es/

Español:
La Universitat Jaume I (UJI) ha presentado hoy el proyecto de la nueva infraestructura para avanzar en la investigación robótica y las tecnologías subacuáticas con aplicaciones potenciales en salvamento, arqueología, conservación de la biodiversidad, acuicultura o industria del gas y petróleo. El vicerrector de Investigación y Transferencia, Jesús Lancis, y los investigadores del Laboratorio de Interacción y Sistemas Robóticos (IRS Lab) han dado a conocer las características del robot submarino G500, que recientemente ha llegado al campus de Castellón y que formará parte del equipamiento del futuro Centro de Investigación en Robótica y Tecnologías Subacuáticas (Cirtesu), cuyo presupuesto es de 857.000 euros, y que se convertirá en la primera infraestructura de esta modalidad de la Comunitat Valenciana y la segunda en el ámbito estatal.
El vicerrector Jesús Lancis ha valorado la excelencia científica y la innovación en la investigación liderada por el IRS Lab, que ha logrado consolidar una línea de estudio pionera y transversal en la UJI sobre robótica submarina y robots autónomos de intervención en solo una década. Además, Lancis ha señalado que esta infraestructura es uno de los cuatro proyectos conseguidos por la UJI para el período 2018-2020 en la convocatoria de subvenciones para infraestructuras y equipamiento de Investigación, Desarrollo e Innovación (I+D+i) de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte de la Generalitat Valenciana. Estas subvenciones están cofinanciadas en un 50% por la Unión Europea a través del Programa Operativo del Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER) de la Comunitat Valenciana 2014-2020. El ejecutivo autonómico financia el 66% del presupuesto del Cirtesu, ya que la UJI aporta 293.000 euros para la construcción del edificio.
«Desde el equipo rectoral reconocemos que en la UJI estamos en un momento extraordinario, y mostramos nuestro agradecimiento a la administración autonómica, porque en la pasada convocatoria de la Generalitat Valenciana conseguimos 3,5 millones de euros para proyectos de  infraestructuras, y la iniciativa promovida desde el IRS Lab, que implica una robusta colaboración multidisciplinar en el desarrollo de la tecnología del agua, fue de las mejor valoradas de toda la Comunidad», ha explicado el vicerrector Lancis.
La creación del Centro de Investigación en Robótica y Tecnologías Subacuáticas ha sido liderada por el catedrático de Ciencia de la Computación e Inteligencia Artificial de la UJI Pedro J. Sanz, director del Laboratorio de Interacción y Sistemas Robóticos. Además, ha contado con el apoyo de los grupos de investigación de la UJI de Ingeniería de Diseño, dirigido por la catedrática Rosario Vidal, y de Fluidos Multifásicos, coordinado por el profesor Sergio Chiva, además de investigadores en acuicultura del IATS-CSIC de Torre de la Sal, cuyo director es José Miguel Cerdá.
Pedro J. Sanz ha explicado esta mañana que, hasta el momento, el grupo IRS Lab ha tenido capacidad de manipulación submarina, con un brazo eléctrico dotado de sensores. «Con la llegada del robot submarino G500 —desarrollado por la spin-off Iqua Robotics, de la Universitat de Girona— tendremos también movilidad, ya que nos permitirá instalar el brazo eléctrico disponible en el robot». Durante diez años, los científicos de la UJI han colaborado con el Centro de Investigación en Robótica Submarina de la Universitat de Girona, dirigido por Pere Ridao, y con la Universitat de les Illes Balears.
APLICACIONES MÁS SOFISTICADAS
El submarino Girona 500 está dotado de módems científicos con tecnología sonar y radio, que permitirán diseñar nuevos sistemas de control remoto de robots submarinos sin cable. «De este modo, permite aplicaciones más sofisticadas como el agarre y transporte cooperativo de grandes objetos, como es el caso de las tuberías, con dos o más robots», argumenta el investigador del IRS Lab Raúl Marín, también profesor de Arquitectura y Tecnología de Computadores. Estas técnicas se han probado de momento en colaboración con el CERN con robots terrestres y en simulación en escenarios subacuáticos. «Con la llegada del robot G500 a la UJI, tendremos también capacidad de movilidad, permitiendo instalar el brazo disponible en el robot y abrir la puerta a nuevas aplicaciones como la supervisión e intervención en grandes depósitos de agua potable, puertos y mar abierto, hasta una profundidad de 500 metros», agrega Marín.
POLO CIENTÍFICO DE ROBÓTICA DEL AGUA EN CASTELLÓN
El edificio del Cirtesu se construirá junto a Espaitec y su infraestructura más importante será un contenedor de grandes dimensiones que permita avanzar en este ámbito de estudio de la ingeniería y la computación. El tanque de agua tendrá doce metros de largo por ocho de ancho, una profundidad de cinco metros y una capacidad de medio millón de litros, es decir, la mitad de una piscina olímpica. En la actualidad, el grupo IRS Lab dispone de un contenedor de agua de dos por dos metros y una profundidad de metro y medio.
El nuevo edificio, cuya finalización está prevista para 2020, permitirá a los investigadores de la UJI experimentar, sin necesidad de desplazarse a la Universidad de Girona, donde habitualmente realizan sus comprobaciones. De esta manera, no únicamente se ahorrarán costes en los desplazamientos, sino que la nueva infraestructura hará posible el desarrollo de nuevas tecnologías subacuáticas y crear un polo científico en robótica submarina en Castellón.
Los investigadores del IRS Lab han agradecido el apoyo recibido desde la UJI para conseguir esta infraestructura de investigación. Desde el Rectorado y los vicerrectorados de Investigación e Infraestructuras, a la Gerencia y la Oficina de Obras y Proyectos (OTOP). También han destacado el trabajo realizado por Núria Sánchez, del Grupo Ingeniería del Diseño, autora de los primeros planos del Cirtesu.
El IRS Lab (Interactive and Robotic Systems Lab) de la UJI tiene una amplia experiencia en robótica, con una perspectiva transversal: robots cooperativos en entornos peligrosos, como por ejemplo aguas submarinas, incendios o zonas con radiación, telerobótica, control remoto con supervisión humana, redes robóticas, arquitecturas computacionales, interacción humano-robot (HRI), inteligencia artificial (machine learning), etc.
 
Imágenes de la presentación.
Más información: http://www.irs.uji.es/