Valencià:
La Càtedra d'Arquitectura Circular de la Universitat Jaume I, amb el suport de la Vicepresidència Segona i la Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica i creada amb l'objectiu de difondre i implementar els principis de l'economia circular en l'arquitectura dins del context de transició ecològica, ha realitzat el 9 de novembre la jornada titulada «El passaport electrònic de l'edifici», en la qual s'ha abordat aquest tema d'actualitat per a donar resposta a l'objectiu d'obtenir un parc edificatori descarbonitzat.


En la presentació, la professora M. José Ruá Aguilar, codirectora de la Càtedra, ha assenyalat la importància de mantenir els edificis en condicions adequades d'ús, ja que són productes complexos amb una extensa vida útil, que requereixen actualització, reparació i renovació de components, posant el focus en la qualitat de vida dels seus usuaris i en la minimització del seu impacte ambiental. Amb aquest enfocament, ha explicat que el passaport de l'edifici és una nova eina per a fer front als reptes més desafiadors del sector residencial.
Així mateix, la professora Ruá ha manifestat que aquest és un punt clau en l'arquitectura circular, ja que la fase d'ús és la més extensa de totes les que conformen el cicle de vida de l'edifici i a més és aquella fase en la qual els usuaris ocupen l'edifici, per la qual cosa és important que les condicions de confort i habitabilitat siguen les òptimes per a la seua ocupació. Al mateix temps, s'atribueix a l'edificació al voltant d'un terç de les emissions de carboni, per la qual cosa el repte és minimitzar els impactes ambientals. D’aquesta manera, el sector de l'edificació pot contribuir activament a la descarbonització.
En la jornada han participat tres persones expertes en la matèria. En primer lloc, Paul Espinoza, de la Universitat Politècnica de Catalunya, amb la xarrada titulada «El Llibre de l'Edifici Electrònic (LdE-e). Anotacions sobre la seua estructura, governança i gestió», ha explicat diversos treballs de recerca i transferència destinats a establir unes bases preliminars per a la creació d'una eina electrònica en el núvol que conforme el Llibre Electrònic de l'Edifici amb aspiracions de full de ruta per a les renovacions programades dels edificis. Espinoza ha destacat que part de l'èxit d'aquestes eines radica en la coordinació i aliances dels diferents agents que hi intervenen.


D'altra banda, Marta Gómez, de la Universitat de Saragossa, en la seua intervenció titulada «El digital building logbook i la seua contribució a la descarbonització del parc edificat» ha presentat una proposta europea que té com a objectiu la creació d'un repositori comú amb totes les dades rellevants sobre un edifici per a facilitar la seua gestió i rehabilitació.


Marta Gómez ha mostrat diferents estudis sobre les bases de dades existents, així com la dificultat de connexió de tota aquesta informació, i ha destacat el gran potencial que aquestes eines poden tenir per a impulsar la rehabilitació i mesurar el progrés, encara que la seua implantació requereix molta tasca de preparació, anàlisi i adaptació de les actuals bases de dades.


Finalment, Cecilia Lázaro, de l'Institut Valencià de l'Edificació, ha mostrat en la seua xarrada «Banc de dades mediambientals de l'IVE i el Llibre de l'Edifici» els avanços realitzats per l'IVE, relacionats amb l'actualització de l'eina informàtica d'elaboració del Llibre de l'Edifici i les possibilitats d'interconnexió d'aquesta amb altres eines d'ajuda per als tècnics en els processos de rehabilitació d'edificis, en la justificació de la circularitat i recopilació de dades mediambientals de l'edifici.


En aquest sentit, ha destacat el treball de l'IVE en el desenvolupament d'aplicacions que donen resposta a les innovacions i exigències normatives que sorgeixen a conseqüència dels objectius de rehabilitació i eficiència energètica.


En el debat els assistents han posat de manifest la necessitat de disposar d'aquestes eines que permeten tenir una informació i documentació actualitzada sobre l'estat dels edificis i que possibiliten definir les actuacions adequades en cada cas.
Tant les diferents exposicions com el debat han visibilitzat els significatius avanços que s'han produït en els últims anys, així com els importants reptes que ha d'afrontar el sector de la construcció. Per això, és necessària la constant actualització dels tècnics que hi intervenen i la conscienciació dels propietaris i usuaris dels edificis.

Español:
La Cátedra de Arquitectura Circular de la Universitat Jaume I, respaldada por la Vicepresidencia Segunda y la Conselleria de Vivienda y Arquitectura Bioclimática y creada con el objetivo de difundir e implementar los principios de la economía circular en la arquitectura dentro del contexto de transición ecológica, ha realizado el 9 de noviembre la jornada titulada «El pasaporte electrónico del edificio», en la que se ha abordado este tema de actualidad para dar respuesta al objetivo de obtener un parque edificatorio descarbonizado.
En la presentación, la profesora M. José Ruá Aguilar, codirectora de la Cátedra, ha señalado la importancia de mantener los edificios en condiciones adecuadas de uso, ya que son productos complejos con una extensa vida útil, que requieren de actualización, reparación y renovación de componentes, poniendo el foco en la calidad de vida de sus usuarios y en la minimización de su impacto ambiental. Con ese enfoque, ha explicado que el pasaporte del edificio es una nueva herramienta para hacer frente a los retos más desafiantes del sector residencial. 
Así mismo, la profesora Ruá ha manifestado que este es un punto clave en la arquitectura circular, ya que la fase de uso es la más extensa de todas las que conforman el ciclo de vida del edificio y además es aquella fase en la que los usuarios ocupan el edificio, por lo que es importante que las condiciones de confort y habitabilidad sean las óptimas para su ocupación. Al mismo tiempo, se atribuye a la edificación alrededor de un tercio de las emisiones de carbono, por lo que el reto es minimizar los impactos ambientales. De esta manera, el sector de la edificación puede contribuir activamente a la descarbonización.
En la jornada han participado tres personas expertas en la materia. En primer lugar, Paul Espinoza, de la Universidad Politécnica de Cataluña, con la charla titulada «El Libro del Edificio Electrónico (LdE-e). Apuntes sobre su estructura, gobernanza y gestión», ha explicado diversos trabajos de investigación y transferencia destinados a establecer unas bases preliminares para la creación de una herramienta electrónica en la nube que conforme el Libro Electrónico del Edificio con aspiraciones de hoja de ruta para las renovaciones programadas de los edificios. Espinoza ha destacado que parte del éxito de estas herramientas radica en la coordinación y alianzas de los diferentes agentes que intervienen.
Por otra parte, Marta Gómez, de la Universidad de Zaragoza, en su intervención titulada «El digital building logbook y su contribución a la descarbonización del parque edificado» ha presentado una propuesta europea que tiene como objetivo la creación de un repositorio común con todos los datos relevantes sobre un edificio para facilitar su gestión y rehabilitación.
Marta Gómez ha mostrado diferentes estudios sobre las bases de datos existentes, así como la dificultad de conexión de toda esta información, y ha destacado el gran potencial que estas herramientas pueden tener para impulsar la rehabilitación y medir el progreso, aunque su implantación requiere mucho trabajo de preparación, análisis y adaptación de las actuales bases de datos.
Por último, Cecilia Lázaro, del Instituto Valenciano de la Edificación, ha mostrado en su charla «Banco de datos medioambientales del IVE y el Libro del Edificio» los avances realizados por el IVE, relacionados con la actualización de la herramienta informática de elaboración del Libro del Edificio y las posibilidades de interconexión de esta con otras herramientas de ayuda para los técnicos en los procesos de rehabilitación de edificios, en la justificación de la circularidad y recopilación de datos medioambientales del edificio.
En este sentido, ha destacado el trabajo del IVE en el desarrollo de aplicaciones que dan respuesta a las innovaciones y exigencias normativas que surgen como consecuencia de los objetivos de rehabilitación y eficiencia energética.
En el debate los asistentes han puesto de manifiesto la necesidad de disponer de estas herramientas que permitan tener una información y documentación actualizada sobre el estado de los edificios y que permitan definir las actuaciones adecuadas en cada caso.
Tanto las diferentes exposiciones, como el debate han visibilizado los significativos avances que se han producido en los últimos años, así como los importantes retos que debe afrontar el sector de la construcción, para lo cual es necesaria la constante actualización de los técnicos que intervienen y la concienciación de los propietarios y usuarios de los edificios.