Valencià:
L'escriptor, crític literari i doctor en Filologia Hispànica, Juan Francisco Ferré, ha oferit la conferència «La novel·la ciència. Realisme i simulacre en la narrativa del segle XXI» en el marc del curs d'estiu de la Universitat Jaume I «Instantànies» que s'ha desenvolupat en col·laboració amb l’Espai d’Art Contemporani de Castelló (EACC). En la seua xarrada, Ferré ha defensat la llibertat creativa dels novel·listes i ha assegurat que «un novel·lista ha d'entrar en la realitat d'avui a fons, sense complexos, i per descomptat es va a embrutar, perquè forma part del joc; però no ha de donar-li al lector una novel·la que siga hipòcrita, que no diga tot el que es pot dir i tot el que tots sabem». 


	Ferré ha reflexionat en la seua intervenció sobre la relació entre la literatura i l'art contemporani, «la novel·la dins de les formes literàries, i malgrat tot, segueix tenint una actualitat artística i estètica molt més significativa del que apunten els discursos acadèmics i els crítics sobre ella». En aquest sentit, l'escriptor ha posat l'accent en la novel·la com a format, «com a contenidor d'informació, de discursos, que serveix per a interpretar la realitat contemporània perquè l'important sobre un escriptor no és com escriu o per què escriu si no com veu el món o a partir de que hipòtesi o teories sobre el món treballa».


	Per a Ferré, la literatura segueix sent el discurs que engloba a tots els altres discursos, ja que la novel·la és un metadiscurs capaç d'absorbir tots els altres discursos: científic, antropològic, filosòfic, sociològic, etcètera. «Aquest metadiscurs es troba en una societat que ve marcada per l'excés d'informació amb el qual vivim avui dia i per a mi el novel·lista és aquell que té l'obligació de fer alguna cosa amb aqueixa informació, utilitzar-la de forma creativa, perquè moltes vegades mancada el sentit, la interpretació d'aqueixa informació, i el novel·lista pot convertir-la en alguna cosa significatiu per al receptor» ha indicat. 


	Finalment, l'autor, que ha explicat de forma pràctica el seu concepte de la literatura analitzant les seues novel·les «Providence» i «Karnaval» (guanyadora del Premio Herralde), també ha abordat la nova era digital i ha explicat que «en la societat hipertecnològica en la qual vivim la tecnologia projecta la seua ombra sobretot perquè la tecnologia que ens meravella és la mateixa que s'utilitza per a destruir, per a oprimir i per a vigilar-nos». 

Enric Juliana: «A Espanya hi ha una sensació de ficció perquè està en qüestió la narració dels darrers 10 ó 15 anys»


	Per la seua part, el director adjunt del diari La Vanguardia, Enric Juliana, ha pronunciat la conferència «Espanya, 10 anys de ficció?» i ha explicat que els espanyols viuen actualment amb una «sensació de ficció» perquè la crisi econòmica ha impactat sobre la societat «posant en qüestió la narració dels darrers 10 ó 15 anys; ara sembla que els aspectes negatius absorbeixen tota aquesta narració», entrant en conflicte amb la percepció del passat immediat dels anys de bonança.


	En la seua intervenció, Juliana ha repassat amb dades macroeconòmiques la situació econòmica espanyola anterior a la crisi i el procés de creixement sobre crèdit que ha conduït a la situació actual. El periodista ha destacat que el deute espanyol -sumant Estat, empreses, bancs i famílies- és actualment de 3,7 milions d'euros, un 378% del Producte Interior Brut (PIB). La major part d'aquest deute correspon al sector privat -bancs, empreses i famílies-, un 84% és de l'Estat i un 18%, de les comunitats autònomes, «que curiosament són les que han assumit el paper de chivo expiatorio» de la crisi actual.


	En el plànol positiu, Juliana ha explicat que Espanya té al seu favor «les seues dimensions, perquè és massa gran per a deixar-la caure» i ha posat l'exemple d'estats més menuts com Portugal, que estan intervinguts «i que passen la crisi molt pitjor que nosaltres». El periodista ha tancat la seua conferència indicant que «nosaltres estem controlats, molt controlats, però no intervinguts».


	Aquestes i altres conferències dels cursos d'estiu es poden escoltar en la següent adreça web: http://www.radio.uji.es/

Fotografies.

Español:
El escritor, crítico literario y doctor en Filología Hispánica, Juan Francisco Ferré, ha ofrecido la conferencia «La novela ciencia. Realismo y simulacro en la narrativa del siglo XXI» en el marco del curso de verano de la Universitat Jaume I «Instantáneas» que se ha desarrollado en colaboración con el Espai d’Art Contemporani de Castelló (EACC). En su charla, Ferré ha defendido la libertad creativa de los novelistas y ha asegurado que «un novelista debe entrar en la realidad de hoy a fondo, sin complejos, y por supuesto se va a ensuciar, porque forma parte del juego; pero no debe darle al lector una novela que sea hipócrita, que no diga todo lo que se puede decir y todo lo que todos sabemos».


	Ferré ha reflexionado en su intervención sobre la relación entre la literatura y el arte contemporáneo, «la novela dentro de las formas literarias, y a pesar de todo, sigue teniendo una actualidad artística y estética mucho más significativa de lo que apuntan los discursos académicos y los críticos sobre ella». En este sentido, el escritor ha hecho hincapié en la novela como formato, «como contenedor de información, de discursos, que sirve para interpretar la realidad contemporánea porque lo importante sobre un escritor no es cómo escribe o por qué escribe si no cómo ve el mundo o a partir de que hipótesis o teorías sobre el mundo trabaja».


	Para Ferré, la literatura sigue siendo el discurso que engloba a todos los otros discursos, ya que la novela es un metadiscurso capaz de absorber todos los otros discursos: científico, antropológico, filosófico, sociológico, etcétera. «Este metadiscurso se encuentra en una sociedad que viene marcada por el exceso de información con el que vivimos hoy en día y para mí el novelista es aquel que tiene la obligación de hacer algo con esa información, utilizarla de forma creativa, porque muchas veces falta el sentido, la interpretación de esa información, y el novelista puede convertirla en algo significativo para el receptor» ha indicado.


	Por último, el autor, que ha explicado de forma práctica su concepto de la literatura analizando sus novelas «Providence» y «Karnaval» (ganadora del Premio Herralde), también ha abordado la nueva era digital y ha explicado que «en la sociedad hipertecnológica en la que vivimos la tecnología proyecta su sombra sobre todo porque la tecnología que nos maravilla es la misma que se utiliza para destruir, para oprimir y para vigilarnos».

Enric Juliana: «En España hay una sensación de ficción porque está en cuestión la narración de los últimos 10 ó 15 años»


	Por su parte, el director adjunto del diario La Vanguardia, Enric Juliana, ha pronunciado la conferencia «España, 10 años de ficción?» y ha explicado que los españoles viven actualmente con una «sensación de ficción» porque la crisis económica ha impactado sobre la sociedad «poniendo en cuestión la narración de los últimos 10 ó 15 años; ahora parece que los aspectos negativos absorben toda esta narración», entrando en conflicto con la percepción del pasado inmediato de los años de bonanza.


	En su intervención, Juliana ha repasado con datos macroeconómicos la situación económica española anterior a la crisis y el proceso de crecimiento sobre crédito que ha conducido a la situación actual. El periodista ha destacado que la deuda española -sumando Estado, empresas, bancos y familias- es actualmente de 3,7 millones de euros, un 378% del Producto Interior Bruto (PIB). La mayor parte de esta deuda corresponde al sector privado -bancos, empresas y familias-, un 84% es del Estado y un 18%, de las comunidades autónomas, «que curiosamente son las que han asumido el papel de chivo expiatorio» de la crisis actual.


	En el plano positivo, Juliana ha explicado que España tiene a su favor «sus dimensiones, porque es demasiado grande para dejarla caer» y ha puesto el ejemplo de estados más pequeños como Portugal, que están intervenidos «y que pasan la crisis mucho peor que nosotros». El periodista ha cerrado su conferencia indicando que «nosotros estamos controlados, muy controlados, pero no intervenidos».


	Estas y otras conferencias de los cursos de verano se pueden escuchar en la siguiente dirección web: http://www.radio.uji.es/

Fotografías.