Valencià:
«Divulgar la ciència és un gran repte, però és important que els investigadors i investigadores incloguen en el seu bagatge una part comunicadora, un perfil que retorne les recerques a la societat» i per a això cal «consumir bona divulgació, per a poder crear el teu propi estil», ha indicat el professor Martí Domínguez de la Universitat de València en la conferència «El repte de divulgar: comunicar la ciència» dins de la Jornada de Divulgació Científica organitzada per l'Escola Superior de Tecnologia i Ciències Experimentals de la Universitat Jaume I de Castelló.


	Per a Domínguez existeixen dues cultures enfrontades, la humanística i la científica, que poden apropar-se tendint ponts entre elles a través de la divulgació científica. El director de la revista de difusió de la recerca de la UV Mètode ha enumerat les crítiques que una cultura fa a l'altra (simplificació i desinformació per la part humanista dels periodistes, o tedi i neologismes, per part del personal investigador) per a indicar que els humanistes han de ser precisos en el seu treball i que els investigadors han de prescindir de l'exhaustivitat en el moment de la divulgació.


	El professor de Periodisme ha fet un recorregut històric per alguns dels principals divulgadors científics. El seu viatge ha començat amb Galileu Galilei, qui, en la seua opinió «va sembrar el germen de la comunicació científica» amb la seua obra Diàleg amb Galileu Galilei, per a parlar després de Newton, amb qui va aparèixer la figura del divulgador, i l'escriptor i filòsof Voltaire, que va fer més comprensible el treball del científic anglès en el seu llibre Elements de la filosofia de Newton. Després li seguirien filòsofs com Diderot o Rousseau, naturalistes com Darwin, autor de L'origen de les espècies, «l'obra científica més llegida de la seua època i potser de la història», va afirmar, o físics com Einstein, qui també va explicar les seues teories en llibres d'assaig.


	Durant la jornada la vicerectora d'Estudiants, Ocupació i Innovació Educativa, Pilar García, i el director de l'Escola Superior de Tecnologia i Ciències Experimentals, Joaquín Gual, acompanyats per l'equip de direcció de l'ESTCE, van inaugurar l’exposició «Deu exemplars de la Corriola, revista de divulgació científica de l’ESTCE», situada al vestíbul d'entrada de l'escola. Finalment, es va fer lliurament del III Premi Literari en valencià de divulgació cientificotecnològica, que ha recaigut en l'obra «Zona reservada per a carmanyoles» de Neus Fabregat Cabello i les Ajudes de l'ESTCE d'Excel·lència de Mobilitat Intergraus i Dobles Graus que han sigut concedides a Cristina Mallén Gil i a Carlos Ortega Prades.


	Àudio complet de la conferència: 

http://www.radio.uji.es/play.php?tipo=E&file=10_12_13_conferencies_764.mp3


	Altres notícies de l'ESTCE:

Èxit de les XIII Jornades de Videojocs a l'UJI organitzades per Espaitec i l’INIT

Español:
«Divulgar la ciencia es un gran reto, pero es importante que los investigadores e investigadoras incluyan en su bagaje una parte comunicadora, un perfil que retorne las investigaciones a la sociedad» y para ello hay que «consumir buena divulgación, para poder crear tu propio estilo», ha indicado el profesor Martí Domínguez de la Universitat de València en la conferencia «El repte de divulgar: comunicar la ciència» dentro de la Jornada de Divulgación Científica organizada por la Escuela Superior de Tecnología y Ciencias Experimentales de la Universitat Jaume I de Castellón.


	Para Domínguez existen dos culturas enfrentadas, la humanística y la científica, que pueden acercarse tendiendo puentes entre ellas a través de la divulgación científica. El director de la revista de difusión de la investigación de la UV Mètode ha enumerado las críticas que una cultura hace a la otra (simplificación y desinformación por la parte humanista de los periodistas, o tedio y neologismos, por parte del personal investigador) para indicar que los humanistas deben ser precisos en su trabajo y que los investigadores tienen que prescindir de la exhaustividad en el momento de la divulgación.


	El profesor de Periodismo ha hecho un recorrido histórico por algunos de los principales divulgadores científicos. Su viaje ha comenzado con Galileo Galilei, quien, en su opinión «sembró el germen de la comunicación científica» con su obra Diálogo con Galileo Galilei, para hablar después de Newton, con quien apareció la figura del divulgador, en su caso, el escritor y filósofo Voltaire quien hizo más comprensible el trabajo del científico inglés en su libro Elementos de la filosofía de Newton. Después le seguirían filósofos como Diderot o Rousseau, naturalistas como Darwin, autor de El origen de las especies, «la obra científica más leída de su época y quizás de la historia», afirmó, o físicos como Einstein, quien también explicó sus teorías en libros de ensayo.


	Durante la jornada la vicerrectora de Estudiantes, Ocupación e Innovación Educativa, Pilar García y el director de la Escuela Superior de Tecnología y Ciencias Experimentales, Joaquín Gual, acompañados por el equipo de dirección de la ESTCE, inauguraron la exposició «Deu exemplars de La Corriola, revista de divulgació científica de l’ESTCE», situada en el vestíbulo de entrada de la escuela. Por último, se hizo entrega del III Premio Literari en Valenciano de Divulgación Científico-Tecnológica, que ha recaído en la obra «Zona reservada per a carmanyoles» de Neus Fabregat Cabello y las Ayudas ESTCE de Excelencia de Mobilidad Inter-grados y Dobles Grados, que han sido concedidas a Cristina Mallén Gil y a Carlos Ortega Prades.


	Audio completo de la conferencia:

http://www.radio.uji.es/play.php?tipo=E&file=10_12_13_conferencies_764.mp3


	Otras noticias de la ESTCE:

Éxito de las XIII Jornadas de Videojuegos de la UJI organizadas por Espaitec y el INIT