Valencià:
El conseller d’Hisenda i Model Econòmic de la Generalitat Valenciana, Vicent Soler, ha obert avui dimecres l’acte en línia de cloenda del segon any d’activitats de la Xarxa de Càtedres de Transformació del Model Econòmic. Soler ha agraït en la inauguració el treball dels equips de les cinc càtedres de les universitats públiques valencianes que conformen la Xarxa: «És una contribució importantíssima per a la reflexió entorn del model econòmic, que és una gran oportunitat de la generació actual». Segons Soler, qui ha anunciat un pressupost de 210.000 € per a la Xarxa en 2022, «el model econòmic que volem és verd, digital i inclusiu». El conseller ha recordat que actualment el 70% de la producció científica es fa a les universitats i ha destacat que, per a fer front als nous reptes, «tan important com investigar és saber transferir aqueix saber al teixit productiu». Soler ha destacat que es treballa conjuntament amb les càtedres en els àmbits de la digitalització, l’economia circular i la transició energètica, el desenvolupament territorial i la innovació social i inclusiva.
Durant la sessió, els directors de les càtedres han coincidit a assenyalar la voluntat de reforçar la col·laboració establerta per a aconseguir una major integració de les línies de treball que permeta optimitzar els resultats de la tasca que fan totes les càtedres. En aquest sentit, la directora general de Model Econòmic, M. Dolores Furió, ha coincidit amb els directors en l’interès d’avançar en aqueix sentit en benefici dels resultats.
Després de la intervenció inicial del conseller, Xavier Molina, director de la Càtedra de Transformació del Model Econòmic de la Universitat Jaume I, ha donat pas a les intervencions dels diferents directors, que han exposat el balanç de cadascuna de les càtedres. En aquest punt, Francesc Hernández, director de la Càtedra de la Universitat de València, ha repassat els treballs de recerca realitzats en 2021 en àmbits com la simbiosi industrial, la digitalització i un model d’abastiment d’aigua regenerada en la indústria, i s’ha referit també a les jornades i tallers realitzats, així com a diversos informes i documents publicats sobre els àmbits d’investigació esmentats.
Al seu torn, la directora de la Càtedra de la Universitat d’Alacant, Paloma Taltavull, ha exposat els treballs desenvolupats sobre temes com les infraestructures, la connectivitat i les cadenes de subministrament, així com relacionats amb la mobilitat interna de la població a la Comunitat Valenciana i amb la sostenibilitat energètica, més concretament amb la descarbonització dels edificis, a partir d’un estudi realitzat a la ciutat de València. En la primera línia de recerca s’han analitzat tant les connexions marítimes com per carretera i l’evolució de la vulnerabilitat de les cadenes de subministrament entre 2000 i 2020.
A continuació, ha intervingut José M. Bernabéu, director de la Càtedra de la Universitat Politècnica de València, qui ha repassat les dues línies principals de treball de la Càtedra durant l’any que acaba: l’anàlisi del nivell de digitalització empresarial de la Comunitat i, d’altra banda, l’anàlisi de l’impacte potencial de l’economia de les dades al territori valencià. Així, i entre altres conclusions, ha destacat que la Comunitat Valenciana compta amb més empreses de big data i IoT en relació amb la mitjana nacional. Així mateix, Bernabéu ha constatat dificultats per a un aprofitament òptim de les dades, en part per la manca d’estratègies empresarials definides.
Seguidament, José Antonio Belso, director de la Càtedra de la Universitat Miguel Hernández d’Elx, ha exposat els resultats d’alguns treballs de recerca de la Càtedra en àmbits com els efectes no esperats del disseny de polítiques de R+D+i o sobre els factors determinants per a l’obtenció de subvencions a la innovació. Així mateix, s’ha referit a informes d’anàlisi de la inserció laboral de persones amb discapacitat intel·lectual i ha posat sobre la taula un altre document sobre la complexitat de la gestió de les patents universitàries per al seu aprofitament.
Finalment, Xavier Molina ha presentat els resultats del treball de la Càtedra de la Universitat Jaume I, centrat en temàtiques com la concentració del clúster ceràmic, les estratègies verdes de les empreses o l’avaluació de les polítiques de suport a la producció ecològica valenciana. En el primer punt, l’estudi de l’evolució de la indústria taulellera espanyola, Molina ha recordat els seus principals resultats, que inclouen l’anàlisi de les conseqüències de les diferents estratègies corporatives de creixement en el clúster.
Al final de la sessió, la directora general de Model Econòmic, M. Dolores Furió, ha subratllat que «l’activitat de la Xarxa ha sigut ingent, i cal reivindicar el treball de les càtedres, compromès amb l’estratègia de transformació del model econòmic des del rigor acadèmic». La directora general ha destacat també l’heterogeneïtat dels temes analitzats per les cinc càtedres participants en la Xarxa, de l’economia circular a la digitalització, passant per la inclusió i la innovació social. «La col·laboració ha creat sinergies molt interessants a partir del treball cooperatiu», ha valorat Furió.

Español:
El conseller de Hacienda y Modelo Económico de la Generalitat Valenciana, Vicent Soler, ha abierto hoy miércoles el acto en línea de clausura del segundo año de actividades de la Red de Cátedras de Transformación del Modelo Económico. Soler ha agradecido en la inauguración el trabajo de los equipos de las cinco cátedras de las universidades públicas valencianas que conforman la Red: «Es una contribución importantísima para la reflexión en torno al modelo económico, que es una gran oportunidad de la generación actual». Según Soler, quien ha anunciado un presupuesto de 210.000 € para la Red en 2022, «el modelo económico que queremos es verde, digital e inclusivo». El conseller recordó que actualmente el 70% de la producción científica se hace en las universidades y destacó que para hacer frente a los nuevos retos «tan importante como investigar es saber transferir ese saber al tejido productivo». Soler ha destacado que se trabaja conjuntamente con las cátedras en los ámbitos de la digitalización, la economía circular y la transición energética, el desarrollo territorial y la innovación social e inclusiva.
Durante la sesión, los directores de las cátedras han coincidido en señalar la voluntad de reforzar la colaboración establecida para conseguir una mayor integración de las líneas de trabajo que permita optimizar los resultados de la labor que realizan todas las cátedras. En este sentido, la directora general de Modelo Económico, M.ª Dolores Furió, ha coincidido con los directores en el interés de avanzar en ese sentido en beneficio de los resultados.
Tras la intervención inicial del conseller, Xavier Molina, director de la Cátedra de Transformación del Modelo Económico de la Universitat Jaume I, ha dado paso a las intervenciones de los diferentes directores, que han expuesto el balance de cada una de las cátedras. En este punto, Francesc Hernández, director de la Cátedra de la Universitat de València, ha repasado los trabajos de investigación realizados en 2021 en ámbitos como la simbiosis industrial, la digitalización y en torno a un modelo de abastecimiento de agua regenerada en la industria, y se ha referido también a las jornadas y talleres realizadas, así como a diversos informes y documentos publicados sobre los ámbitos de investigación citados.
A su vez, la directora de la Cátedra de la Universidad de Alicante, Paloma Taltavull, ha expuesto los trabajos desarrollados sobre temas como las infraestructuras, conectividad y cadenas de suministro, así como relacionados con la movilidad interna de la población en la Comunitat Valenciana y la sostenibilidad energética, más concretamente con la descarbonización de los edificios, a partir de un estudio realizado en la ciudad de València. En la primera línea de investigación se han analizado tanto las conexiones marítimas como por carretera y la evolución de la vulnerabilidad de las cadenas de suministro entre 2000 y 2020.
A continuación, ha intervenido José M. Bernabéu, director de la Cátedra de la Universitat Politècnica de València, quien ha repasado las dos líneas principales de trabajo de la Cátedra durante el año que termina: el análisis del nivel de digitalización empresarial de la Comunitat y, por otra parte, el análisis del impacto potencial de la economía de los datos en el territorio valenciano. Así, y entre otras conclusiones, destacó que la Comunitat Valenciana cuenta con más empresas de Big Data e IoT en relación a la media nacional. Asimismo, Bernabéu ha constatado dificultades para un óptimo aprovechamiento de los datos, en parte por la falta de estrategias empresariales definidas.
Seguidamente, José Antonio Belso, director de la Cátedra de la Universidad Miguel Hernández de Elche, ha expuesto los resultados de algunos trabajos de investigación de la Cátedra en ámbitos como los efectos no esperados del diseño de políticas de I+D+i o sobre factores determinantes para la obtención de subvenciones a la innovación. Asimismo, se ha referido a informes de análisis de la inserción laboral de personas con discapacidad intelectual y ha puesto sobre la mesa otro documento en torno a la complejidad de la gestión de las patentes universitarias para su aprovechamiento.
Por último, Xavier Molina ha presentado los resultados del trabajo de la Cátedra de la Universitat Jaume I, centrado en temáticas como la concentración del clúster cerámico, las estrategias verdes de las empresas o la evaluación de las políticas de apoyo a la producción ecológica valenciana. En el primer punto, el estudio de la evolución de la industria azulejera española, Molina ha recordado sus principales resultados, que incluyen el análisis de las consecuencias de las diferentes estrategias corporativas de crecimiento en el clúster.
Al final de la sesión, la directora general de Modelo Económico, M.ª Dolores Furió, ha subrayado que «la actividad de la Red ha sido ingente, y es necesario poner en valor del trabajo de las cátedras, comprometido con la estrategia de transformación del modelo económico desde el rigor académico». La directora general ha destacado también la heterogeneidad de los temas analizados por las cinco cátedras participantes en la Red, de la economía circular a la digitalización, pasando por la inclusión y la innovación social. «La colaboración ha creado sinergias muy interesantes a partir del trabajo cooperativo», ha valorado Furió.