Valencià:
El catedràtic de Filologia Romànica de les universitats d'Alcalá d'Henares i Ginebra, Carlos Alvar Ezquerra, ha recomanat la lectura d'El Quixot, més que veure-ho en les pel·lícules, perquè «en general, ni directors ni guionistes s'han llegit l'obra, ni tampoc han respectat el seu ordre, sinó que han agafat sempre les mateixes aventures de les més de cinquanta que hi ha en l'obra». El professor ha impartit la conferència «Tradición e innovación: El Quijote en el cine» en un acte organitzat per la Fundació Germà Colón en el marc del IV Centenari de la mort de Miguel de Cervantes.
Alvar ha indicat que la major part de la vintena de títols que ha analitzat «repeteixen sempre el mateix i no saben què fer amb Dulcinea -qui és el motor de les accions del gentilhome-, amb les aventures i amb l'esperit del Quixot». El director del Centre d'Estudis Cervantins ha explicat que la imatge de l'enginyós cavaller de la Manxa està ben fixada en el col·lectiu des de fa uns segles i que il·lustracions com ara les de Gustave Doré han establert el model iconogràfic del Quixot fins als nostres dies.
El professor ha esmentat algunes de les històries o imatges que apareixen en les pel·lícules, però que no estan incloses en el llibre com, per exemple, el famós volteig en les aspes del molí o l'aparició del Quixot com a espectador. A més, ha destacat el fet que altres interessants aventures, com ara el viatge a Barcelona, les noces de Camacho o el combat amb el cavaller de la Blanca Lluna no solen aparèixer en els llargmetratges. Finalment, i en resposta a una pregunta del públic sobre si s'havia de traduir o no al castellà modern, el catedràtic s'ha mostrat partidari de llegir-la «millor en versió original perquè així no perd la gràcia», encara que està d'acord a «modernitzar-la, però sense canviar-ne el sentit».
Imatges de la conferència

Español:
El catedrático de Filología Románica de las universidades de Alcalá de Henares y Ginebra, Carlos Alvar Ezquerra, ha recomendado la lectura de El Quijote más que verlo en las películas porque «en general, ni directores ni guionistas se han leído la obra, ni tampoco han respetado su orden, y han tomado siempre las mismas aventuras de las más de cincuenta que hay en la obra». El profesor ha impartido la conferencia «Tradición e innovación: El Quijote en el cine» en un acto organizado por la Fundació Germà Colón en el marco del IV Centenario de la muerte de Miguel de Cervantes.
Alvar ha indicado que la mayor parte de la veintena de títulos que ha analizado «repiten siempre lo mismo y no saben qué hacer con Dulcinea -que es el motor de las acciones del hidalgo-, con las aventuras y con el espíritu de Don Quijote». El director del Centro de Estudios Cervantinos ha explicado que la imagen del ingenioso caballero de La Mancha está bien fijada en el colectivo desde hace unos siglos y que ilustraciones como las de Gustave Doré han establecido el modelo iconográfico de Don Quijote hasta nuestros días.
El profesor ha mencionado algunas de las historias o imágenes que aparecen en las películas, pero que no están incluidas en el libro como, por ejemplo, el famoso volteo en las aspas del molino o la aparición de Don Quijote como espectador. Además, ha destacado el hecho de que otras interesantes aventuras, como el viaje a Barcelona, las bodas de Camacho o el combate con el caballero de la Blanca Luna no suelan aparecer en los largometrajes. Por último, y en respuesta a una pregunta del público sobre si se debía o no traducir al castellano moderno, el catedrático se ha mostrado partidario de leerla «mejor en versión original porque así no pierde la gracia», aunque está de acuerdo con «modernizarla, pero sin cambiarle el sentido».
Imágenes de la conferencia