Valencià:
L'Institut Universitari de Tecnologia Ceràmica Agustín Escardino de la Universitat Jaume I de Castelló participa en el desenvolupament de nous materials resistents a climes extrems per a utilitzar-los en la fabricació d'aerogeneradors. El projecte AeroExtreme, liderat per l'empresa Siemens Gamesa, es desenvolupa fins a finals de l'any 2018 cofinançat pel Ministeri d'Economia, Indústria i Competitivitat i Fons FEDER.
L'energia elèctrica generada a partir d'energies renovables com l'eòlica està augmentant en els últims anys a Europa. Segons WindEurope, aquest tipus d'energia ha representat el 51% de l'energia generada en les noves instal·lacions obertes durant el 2016, reemplaçant així instal·lacions basades en combustibles fòssils.
Els grans aerogeneradors s'enfronten a condicions climàtiques adverses com ara l'impacte continuat de partícules transportades pel vent a elevades velocitats, temperatures molt altes o molt baixes; abundància de pols; alta exposició a rajos ultraviolats, etc. Per a augmentar els rendiments de producció energètica i reduir els costos de reparació, cada vegada es fa més necessari el desenvolupament de materials de prestacions avançades que suporten aquestes condicions extremes.
El projecte AeroExtreme estudia diverses solucions passives i actives per a les pales i la naveta (estructura interior sobre la qual giren les pales) amb l'objectiu de mantenir alts rendiments de producció elèctrica i una elevada durabilitat en condicions climàtiques extremes.
El desgast provocat per les partícules de pols suspeses en l'aire, l'acumulació de brutícia i el creixement de microorganismes en les pales disminueix significativament el seu rendiment energètic a causa del perjudici sobre els seus perfils aerodinàmics. En el marc del projecte, l'ITC ha desenvolupat un tipus de material amb una resistència a l'erosió molt superior als utilitzats actualment, així com recobriments fotocatalítics i antifouling també d'elevada durabilitat.
Segons Vicente Sanz, investigador principal del projecte, «els desenvolupaments previs de l'ITC en nanotecnologia i la col·laboració interdisciplinària han sigut els elements clau per a l'èxit de les solucions oposades, la implementació de les quals es realitzarà pròximament».
El projecte, cofinançat pel Ministeri d'Economia, Indústria i Competitivitat en la convocatòria Reptes-Col·laboració 2016 (RTC-2016-4712-3), compta amb el suport del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) i està liderat per l'empresa Siemens-Gamesa. Compta a més amb la participació d'empreses com Laurentia i centres tecnològics com Aimplas i Tekniker per a la fabricació de nanopartícules i el desenvolupament de recobriments superhidrofòbics i antigel.

Español:
El Instituto Universitario de Tecnología Cerámica Agustín Escardino de la Universitat Jaume I de Castellón participa en el desarrollo de nuevos materiales resistentes a climas extremos para utilizarlos en la fabricación de aerogeneradores. El proyecto AeroExtreme, liderado por la empresa Siemens Gamesa, se desarrolla hasta finales del año 2018 cofinanciado por el Ministerio de Economía, Industria y Competitividad y Fondos FEDER.
La energía eléctrica generada a partir de energías renovables como la eólica está aumentando en los últimos años en Europa. Según WindEurope, este tipo de energía ha representado el 51% de la energía generada en las nuevas instalaciones abiertas durante el 2016, reemplazando así instalaciones basadas en combustibles fósiles.
Los grandes aerogeneradores se enfrentan a condiciones climáticas adversas como el impacto continuado de partículas transportadas por el viento a elevadas velocidades, temperaturas muy altas o muy bajas; abundancia de polvo; alta exposición a rayos ultravioleta, etc. Para aumentar los rendimientos de producción energética y reducir los costes de reparación, cada vez se hace más necesario el desarrollo de materiales de prestaciones avanzadas que soporten dichas condiciones extremas.
El proyecto AeroExtreme estudia diversas soluciones pasivas y activas para las palas y la nacelle (estructura interior sobre la que giran las palas) con el objetivo de mantener altos rendimientos de producción eléctrica y una elevada durabilidad en condiciones climáticas extremas.
El desgaste provocado por las partículas de polvo suspendidas en el aire, la acumulación de suciedad y el crecimiento de microorganismos en las palas disminuye significativamente su rendimiento energético debido al perjuicio sobre sus perfiles aerodinámicos. En el marco del proyecto, el ITC ha desarrollado un tipo de material con una resistencia a la erosión muy superior a los utilizados actualmente, así como recubrimientos fotocatalíticos y antifouling también de elevada durabilidad.
Según Vicente Sanz, investigador principal del proyecto, «los desarrollos previos del ITC en nanotecnología y la colaboración interdisciplinar han sido los elementos clave para el éxito de las soluciones encontradas, cuya implementación va a realizarse próximamente».
El proyecto, cofinanciado por el Ministerio de Economía, Industria y Competitividad en la convocatoria Retos-Colaboración 2016 (RTC-2016-4712-3), cuenta con el apoyo del Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER) y está liderado por la empresa Siemens-Gamesa. Cuenta además con la participación de empresas como Laurentia y centros tecnológicos como Aimplas y Tekniker para la fabricación de nanopartículas y el desarrollo de recubrimientos superhidrofóbicos y antihielo.