Valencià:
Vídeo presentació del projecte en la jornada «Investigació europea a l’UJI» (Juliol 2020)
La Universitat Jaume I de Castelló (UJI) ha obtingut la primera Consolidator Grant del Consell Europeu d’Investigació (ERC) de dos milions d’euros per a produir cèl·lules solars amb materials de naturalesa diversa, com ara els punts quàntics col·loïdals i les perovskites d’halur. Només tres universitats públiques valencianes han aconseguit finançament en l’última convocatòria d’aquesta línia de subvenció caracteritzada per una elevada competitivitat i excel·lència.
El professor de Física Aplicada Iván Mora Seró, alhora investigador de l’Institut Universitari de Materials Avançats (INAM), ha guanyat la subvenció europea per a desenvolupar el seu projecte No-LIMIT, l’objectiu del qual és millorar l'eficiència de les cèl·lules solars mitjançant la interacció sinèrgica de materials diversos per a superar les limitacions de la conversió fotovoltaica actual. Aquesta iniciativa de l’UJI ha sigut una de les 315 propostes acceptades per l’ERC de les 2.035 presentades, ja que la taxa d’èxit és molt baixa, amb una mitjana del 15%. En l’àmbit espanyol, s’han atorgat 47 milions a 24 projectes.
Durant els pròxims cinc anys, l’equip liderat per Mora Seró analitzarà les propietats de les perovskites per a produir cèl·lules solars d'alta eficiència en capes policristal·lines de perovskita, el que farà possible afegir els punts quàntics sense distorsionar aquestes propietats. «Aquesta estratègia ens permetrà estudiar noves configuracions de cèl·lules solars amb el potencial de superar el límit teòric de les cèl·lules solars fetes amb un únic material absorbidor de llum, que no poden superar el sostre màxim d’eficiència del 33%», apunta l’investigador.
TRES MILIONS D’EUROS PER A L’EXCEL·LÈNCIA INVESTIGADORA
El vicerector d’Investigació i Doctorat de l’UJI, Jesús Lancis, argumenta que aquesta primera Consolidator Grant obtinguda pel professor Ivan Mora Seró constitueix «un reconeixement a la tasca investigadora que duem a terme a la Universitat Jaume I, on tenim joves científics de trajectòria brillant i prometedora i conreem una recerca de gran impacte i potencial de transferència a la societat». A més, «hem de destacar que aquesta és una convocatòria molt exigent i competitiva, amb una taxa d’èxit de només el 15%, perquè finança l’elit dels científics amb l’objectiu d’afermar equips d’investigació realment excel·lents», afegeix.
Jesús Lancis subratlla que els investigadors de la Universitat Jaume I, només des de setembre de 2016 fins a gener de 2017, «han aconseguit finançament europeu per a desenvolupar cinc projectes en el marc del programa H2020 que impliquen al voltant de 3,2 milions d’euros, on s’inclou No-LIMIT».
NANOMATERIALS EN LA FRONTERA DEL CONEIXEMENT
El projecte No-LIMIT avançarà en la generació d’un nou compost amb capacitat d’aprofitament solar a partir de la mescla de dos materials relativament nous. En primer lloc, els punts quàntics –sorgits al laboratori per confinament quàntic, el que els proporciona noves propietats– juntament amb la perovskita, una família de materials amb eficiències de conversió solar molt altes. «Aquest projecte es troba en l’àmbit de la frontera del coneixement, ja que l’ERC finança propostes arriscades i innovadores, que no només puguen arribar a la meta final, sinó també a altres fites intermèdies que inspiren noves línies de recerca, per exemple, en aquest cas, l’aplicació d’aquests materials a la fabricació de LED», reflexiona l'investigador.
Iván Mora Seró és professor del Departament de Física de la Universitat Jaume I i investigador principal de la Divisió F4 de l’Institut Universitari de Materials Avançats. La seua recerca s'ha centrat en el creixement de cristalls, els dispositius nanoestructurats, les propietats de transport i recombinació, la fotocatàlisi, la caracterització elèctrica de sistemes fotovoltaics, electrocròmics i de divisió d'aigua, fent tant treballs experimentals com teòrics. La seua activitat de recerca recent se centra en nous conceptes per a la conversió fotovoltaica i l'emissió de llum (LED i amplificadors de llum) basats en dispositius nanomètrics i materials semiconductors seguint dues línies principals: punts quàntics semiconductors i perovskites d'halur de plom. Aquesta última línia és, probablement, la més capdavantera en el desenvolupament de nous dispositius optoelectrònics. A més, ha publicat més de 130 articles de recerca. 
El científic està inclòs en la llista de 2016 d'Investigadors Altament Citats de la Web of Science, llista que només inclou els 3.000 investigadors més citats en els últims 11 anys en tot el món en totes les categories de la ciència. Ha obtingut una beca Juan de la Cierva i una Ramón y Cajal, ambdues del govern espanyol, i un premi Idea (2011) en la categoria de Ciències Fisicoquímiques, atorgat per la Fundació de la Ciutat de les Arts i les Ciències i el govern valencià. També ha obtingut una beca de l’Institut Weizmann d’Israel (2016).
Videonoticia en el videoblog Ciència UJI TV

Español:
Vídeo presentación del proyecto en la jornada «Investigación europea en la UJI» (Julio 2020)
La Universitat Jaume I de Castelló (UJI) ha obtenido la primera Consolidator Grant del Consejo Europeo de Investigación (ERC) de dos millones de euros para producir células solares con materiales de naturaleza diversa, como los puntos cuánticos coloidales y las perovskitas de haluro. Sólo tres universidades públicas valencianas han conseguido financiación en la última convocatoria de esta línea de subvención caracterizada por una elevada competitividad y excelencia.
El profesor de Física Aplicada Iván Mora Seró, a la vez investigador del Instituto Universitario de Materiales Avanzados (INAM), ha ganado la subvención europea para desarrollar su proyecto No-LIMIT, cuyo objetivo es mejorar la eficiencia de las células solares mediante la interacción sinérgica de materiales diversos para superar las limitaciones de la conversión fotovoltaica actual. Esta iniciativa de la UJI ha sido una de las 315 propuestas aceptadas por el ERC de las 2.035 presentadas, puesto que la tasa de éxito es muy baja, con una media del 15%. En el ámbito español, se han otorgado 47 millones a 24 proyectos.
Durante los próximos cinco años, el equipo liderado por Mora Seró analizará las propiedades de las perovskitas para producir células solares de alta eficiencia en capas policristalinas de perovskita, lo que hará posible añadir los puntos cuánticos sin distorsionar estas propiedades. «Esta estrategia nos permitirá estudiar nuevas configuraciones de células solares con el potencial de superar el límite teórico de las células solares fabricadas con un único material absorbedor de luz, que no pueden superar el techo máximo de eficiencia del 33%», apunta el investigador.
TRES MILLONES DE EUROS PARA LA EXCELENCIA INVESTIGADORA
El vicerrector de Investigación y Doctorado de la UJI, Jesús Lancis, argumenta que esta primera Consolidator Grant obtenida por el profesor Ivan Mora Seró constituye «un reconocimiento a la tarea investigadora que llevamos a cabo en la Universitat Jaume I, donde tenemos jóvenes científicos de trayectoria brillante y prometedora y cultivamos una investigación de gran impacto y potencial de transferencia a la sociedad». Además, «debemos destacar que esta es una convocatoria muy exigente y competitiva, con una tasa de éxito de solo el 15%, porque financia a la élite de los científicos con el objetivo de afianzar equipos de investigación realmente excelentes», añade.
Jesús Lancis subraya que los investigadores de la Universitat Jaume I, sólo desde septiembre de 2016 hasta enero de 2017, «han conseguido financiación europea para desarrollar cinco proyectos en el marco del programa H2020 que implican alrededor de 3,2 millones de euros, donde se incluye No-LIMIT».
NANOMATERIALES EN LA FRONTERA DEL CONOCIMIENTO
El proyecto No-LIMIT avanzará en la generación de un nuevo compuesto con capacidad de aprovechamiento solar a partir de la mezcla de dos materiales relativamente nuevos. En primer lugar, los puntos cuánticos –surgidos en el laboratorio por confinamiento cuántico, lo que les proporciona nuevas propiedades– junto con la perovskita, una familia de materiales con eficiencias de conversión solar muy altas. «Este proyecto se encuentra en el ámbito de la frontera del conocimiento, puesto que la ERC financia propuestas arriesgadas e innovadoras, que no sólo puedan conseguir la meta final, sino también otros hitos intermedios que inspiren nuevas líneas de investigación, por ejemplo, en este caso, la aplicación de estos materiales a la fabricación de LED», reflexiona el profesor.
Iván Mora Seró es profesor del Departamento de Física de la Universitat Jaume I e investigador principal de la División F4 del Instituto Universitario de Materiales Avanzados. Su investigación se ha centrado en el crecimiento de cristales, los dispositivos nanoestructurados, las propiedades de transporte y recombinación, la fotocatálisis, la caracterización eléctrica de sistemas fotovoltaicos, electrocrómicos y de división de agua, realizando tanto trabajos experimentales como teóricos. Su actividad de investigación reciente se centra en nuevos conceptos para la conversión fotovoltaica y la emisión de luz (LED y amplificadores de luz) basados en dispositivos nanométricos y materiales semiconductores siguiendo dos líneas principales: puntos cuánticos semiconductores y perovskitas de haluro de plomo. Esta última línea es, probablemente, la más puntera en el desarrollo de nuevos dispositivos optoelectrónicos. El investigador ha publicado, además, más de 130 artículos de investigación. 
El científico está incluido en la lista de 2016 de Investigadores Altamente Citados de la Web of Science, lista que sólo incluye a los 3.000 investigadores más citados en los últimos 11 años en todo el mundo, en todas las categorías de la ciencia. Ha obtenido una beca Juan de la Cierva y una Ramón y Cajal, ambas del gobierno español, y un premio Idea (2011) en la categoría de Ciencias Físico-Químicas, otorgado por la Fundación de la Ciudad de las Artes y las Ciencias y el gobierno valenciano. También ha obtenido una beca del Instituto Weizmann de Israel (2016).
Videonoticia en el videoblog Ciència UJI TV