Valencià:
El professor del Laboratori d'Enginyeria Química i Ambiental (LEQUIA) de la Universitat de Girona, Sebastià Puig, ha destacat l'ús de les piles biolectroquímiques en el tractament d'aigües amb nitrats, especialment en la biorremediació d'aqüífers. Puig ha impartit el primer dels seminaris del cicle «Dijous de seminari» organitzat per la Càtedra FACSA d'Innovació en el Cicle Integral de l'Aigua de la Universitat Jaume I davant un nombrós grup de professorat, personal investigador i tècnic vinculats amb la gestió de l'aigua.
Durant la xarrada titulada «Nicho de tecnologías electroquímicas microbianas: de la biorremediación a la electrofermentación», Sebastià Puig ha presentat les novetats de les recerques realitzades en el LEQUIA centrant-se en l'ocupació de piles bioelectroquímiques. Ha destacat dues aplicacions d'èxit. La primera és el tractament d'aigües amb nitrats, sobretot en la biorremediació d'aqüífers, en els quals ja tenen experiències reeixides en plantes pilot que funcionen en aqüífers per a oferir aigua potable. La segona aplicació és ús de les piles en el processament del CO2 per a la seua transformació en productes de major valor afegit, un projecte que es troba en fase de prova de concepte, però amb resultats preliminars molt esperançadors.
El professor Puig, qui va obtenir en 2014 el premi «Jove investigador talentós en gestió sostenible de l'aigua» de la Fundació Botín, ha comentat que ja disposen fins i tot de patents europees per a aquest tipus de tecnologia, sobretot en la línia de biorremediació d'aigües subterrànies riques en nitrats o en aigües residuals després d'un procés de previ d'eliminació de la matèria orgànica. L'investigador ha assegurat que per a frenar el canvi climàtic no únicament cal reduir el consum de combustibles fòssils, sinó també generar combustibles. En aquest sentit, en la seua segona línia de treball, les piles bioelectroquímiques són capaces de generar biocombustibles en diferents formes com a etanol o butanol. Aquest biocombustible es forma a partir de corrents gasosos de CO2 com per exemple les generades en la digestió anaeròbia o en les cimenteres.
Aquest seminari s'engloba en les activitats de formació que organitza la Càtedra FACSA d'Innovació en el Cicle Integral de l'Aigua de la universitat pública de Castelló. Més informació en: www.catedradelagua.es

Español:
El profesor del Laboratorio de Ingeniería Química y Ambiental (LEQUIA) de la Universitat de Girona, Sebastià Puig, ha destacado el uso de las pilas biolectroquímicas en el tratamiento de aguas con nitratos, especialmente en la biorremediación de acuíferos. Puig ha impartido el primero de los seminarios del ciclo «Jueves de seminario» organizado por la Cátedra FACSA de Innovación en el Ciclo Integral del Agua de la Universitat Jaume I ante un numeroso grupo de profesorado, personal investigador y técnico vinvulados con la gestión del agua.
Durante la charla titulada «Nicho de tecnologías electroquímicas microbianas: de la biorremediación a la electrofermentación», Sebastià Puig ha presentado las novedades de las investigaciones realizada en el LEQUIA, centrándose en el empleo de pilas bioelectroquímicas. Ha destacado dos aplicaciones de éxito. La primera es el tratamiento de aguas con nitratos, sobre todo en la biorremediación de acuíferos, en los que ya tienen experiencias exitosas en plantas piloto que funcionan en acuíferos para ofrecer agua potable. La segunda aplicación es el uso de las pilas al procesado del CO2 para su trasformación en productos de mayor valor añadido, proyecto que se encuentra en fase de prueba de concepto, pero con resultados preliminares muy esperanzadores.
El profesor Puig, quien obtuvo en 2014 el premio «Joven investigador talentoso en gestión sostenible del agua» de la Fundación Botín, ha comentado que ya disponen incluso de patentes europeas para este tipo de tecnología, sobre todo en la línea de biorremediación de aguas subterráneas ricas en nitratos o en aguas residuales tras un proceso de previo de eliminación de la materia orgánica. El investigador ha asegurado que para frenar el cambio climático no sólo hay que reducir el consumo de combustibles fósiles, sino también generar combustibles. En este sentido, en su segunda línea de trabajo, las pilas bioelectroquímicas son capaces de generar biocombustibles en diferentes formas como etanol o butanol. Este biocombustible se forma a partir de corrientes gaseosas de CO2 como las generadas en la digestión anaerobia o en las cementeras.
Este seminario se engloba en las actividades de formación que organiza la Cátedra FACSA de Innovación en el Ciclo Integral del Agua de la universidad pública de Castelló. Más información en: www.catedradelagua.es