Valencià:
El grup de Traducció per als Mitjans Audiovisuals i Accessibilitat (TRAMA) de la Universitat Jaume I ha inaugurat la XII Setmana de la Traducció Audiovisual que té lloc entre l'11 i el 13 de novembre en la Facultat de Ciències Humanes i Socials de l'UJI i el Menador espai cultural de Castelló. Les jornades consisteixen en tallers pensats per a un públic coneixedor del món d'aquesta especialització, però inclou conferències i taules redones que poden ser un punt de partida per a qui encara no ha tingut contacte amb la traducció audiovisual.
En la primera jornada de l'esdeveniment, després de la inauguració oficial a càrrec de Frederic Chaume del grup TRAMA i el seminari impartit per Tessa Dwyer de la Universitat de Monash sobre l'accessibilitat i els canvis en la indústria dels mitjans audiovisuals, experts en el món de la traducció de còmics han estudiat i analitzat la realitat del sector. Paco Rodríguez, de la Universitat de Còrdova, i André Höchemer, traductor per a la seua empresa Alemol, han introduït al públic tant en la teoria com en la pràctica de la gestió en aquest àmbit «tan especialitzat, ple de particularitats i amb el seu propi llenguatge».
«Per a comprendre com funciona el món de la traducció del còmic cal entendre com funciona el còmic, les seues pautes generals, el seu llenguatge i les seues especificacions», ha declarat Rodríguez, que afig que «la gran característica d'aquest format és la interrelació de codis semiòtics que interactuen entre si i doten de sentit al conjunt, i això els traductors no ho podem perdre de vista». També ha analitzat la situació de la traducció del còmic dins de l'ampli àmbit de la traductologia: «Ocupa un lloc pràcticament inexistent perquè no s'ha prestat atenció al còmic en l'estudi traductològic. Cal reivindicar la traducció del còmic com una disciplina en si mateixa per les seues particularitats».
«No obstant això, cal entendre que el model d'estudi i anàlisi del còmic parteix de postulats de la traducció audiovisual», ha recordat el professor de la Universitat de Còrdova, qui ha realitzat un repàs de les principals obres bibliogràfiques sobre aquest tema i ha enumerat les característiques bàsiques del còmic «per a comprendre el seu funcionament i fer possible la seua bona traducció». Després d'estudiar els elements discursius, l'evolució del llenguatge, la interrelació de codis, la diferència entre oralitat i oralitat prefabricada o el caràcter dialogístic d'aquestes obres, ha conclòs: «El resultat que busquem és la millor traducció amb la major naturalitat possible. Si en algun moment hi ha dubtes, més enllà de regles i teories el millor és llegir-lo en veu alta. Si funciona, funciona. Això és el que volem d'una traducció, que siga funcional».
André Höchemer, per part seua, ha recollit el testimoni de la conferència centrant-se en el context pràctic del traductor de còmics i la seua realitat laboral. El traductor d'Alemol ha explicat que per a començar en el sector i aconseguir col·laborar amb una editorial «és necessari olfacte per a descobrir el còmic idoni que cal traduir per a un determinat mercat; iniciativa per a poder fer-nos un lloc i proposar la nostra aposta a una editorial que no ens busca; i paciència perquè no sempre trobem la resposta que esperem».
«Ara mateix no puc viure només de la traducció del còmic perquè no sempre tinc el volum necessari per a permetre-m'ho. Ho compagine amb altres traduccions i activitats», ha confessat Höchemer, però matisa: «Com que treballe amb la llengua alemanya, no tinc tantes oportunitats com amb l'anglès o el francès». Per a concloure, el traductor ha repassat els principals punts en la pràctica de la professió, com són la relació amb les editorials i el tipus de contractes, la relació amb l'autor o les dificultats específiques del treball de traducció en aquesta disciplina.
Fotografies

Español:
El grupo de Traducción para los Medios Audiovisuales y Accesibilidad (TRAMA) de la Universitat Jaume I ha inaugurado la XII Semana de la Traducción Audiovisual que tiene lugar entre el 11 y el 13 de noviembre en la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales de la UJI y el Menador espai cultural de Castelló. Las jornadas consisten en talleres pensados para un público conocedor de esta especialización, pero incluye conferencias y mesas redondas que pueden ser un punto de partida para quien aún no ha tenido contacto con la traducción audiovisual.
En la primera jornada del evento, tras la inauguración oficial a cargo de Frederic Chaume del grupo TRAMA y el seminario impartido por Tessa Dwyer de la Universidad de Monash sobre la accesibilidad y los cambios en la industria de los medios audiovisuales, expertos en el mundo de la traducción de cómics han estudiado y analizado la realidad del sector. Paco Rodríguez, de la Universidad de Córdoba, y André Höchemer, traductor para su empresa Alemol, han introducido al público tanto en la teoría como en la práctica de la gestión en este ámbito «tan especializado, lleno de particularidades y con su propio lenguaje».
«Para comprender cómo funciona el mundo de la traducción del cómic hay que entender cómo funciona el cómic, sus pautas generales, su lenguaje y sus especificaciones», ha declarado Rodríguez, que añade «la gran característica de este formato es la interrelación de códigos semióticos que interactúan entre ellos y dotan de sentido al conjunto, algo que los traductores no podemos perder de vista». También ha analizado la situación de la traducción del cómic dentro del amplio ámbito de la traductología: «Ocupa un lugar prácticamente inexistente porque no se le ha prestado atención al cómic en el estudio traductológico. Hay que reivindicar la traducción del cómic como una disciplina en sí misma por sus particularidades».
«Sin embargo, hay que entender que el modelo de estudio y análisis del cómic parte de postulados de la traducción audiovisual», ha recordado el profesor de la Universidad de Córdoba, quien ha realizado un repaso de las principales obras bibliográficas al respecto y ha enumerado las características básicas del cómic «para comprender su funcionamiento y hacer posible su buena traducción». Tras estudiar los elementos discursivos, la evolución del lenguaje, la interrelación de códigos, la diferencia entre oralidad y oralidad prefabricada o el carácter dialogístico de estas obras, ha concluido: «El resultado que buscamos es la mejor traducción con la mayor naturalidad posible. Si en algún momento hay dudas, más allá de reglas y teorías lo mejor es leerlo en voz alta. Si funciona, funciona. Eso es lo que queremos de una traducción, que sea funcional».
André Höchemer, por su parte, ha recogido el testigo de la conferencia, centrándose en el contexto práctico del traductor de cómics y su realidad laboral. El traductor de Alemol ha explicado que para empezar en el sector y conseguir colaborar con una editorial «es necesario olfato para descubrir el cómic idóneo que traducir para determinado mercado; iniciativa para poder hacernos un hueco y proponer nuestra apuesta a una editorial que no nos busca; y paciencia porque no siempre encontramos la respuesta que esperamos».
«Ahora mismo no puedo vivir solo de la traducción del cómic porque no siempre tengo el volumen necesario para permitírmelo. Lo compagino con otras traducciones y actividades», ha confesado Höchemer, pero matiza: «Al trabajar con lengua alemana no tengo tantas oportunidades como con el inglés o el francés». Para concluir, el traductor ha repasado los principales puntos en la práctica de la profesión, como la relación con las editoriales y el tipo de contratos, la relación con el autor o las dificultades específicas del trabajo de traducción en esta disciplina.
Fotografías