Valencià:
Nou grups d’investigació dels quatre centres de la Universitat Jaume I (UJI) col·laboren amb estudiantat de tercer curs del Grau en Disseny i Desenvolupament de Videojocs per a inspirar la creació de jocs vinculats amb diverses línies de recerca en relació amb el canvi climàtic. Aquesta iniciativa, anomenada Good Game, està integrada en el Living Lab Planeta Debug promogut per un grup interdisciplinari d’investigadores i investigadors que compta amb el finançament del programa Art Ciutadà de la Fundació Daniel i Nina Carasso.
El projecte «Planeta Debug. Videojocs, coneixement, serendipitat i cocreació en el puzle del canvi climàtic» –que estarà cofinançat per la universitat pública de Castelló– ha sigut dissenyat per professorat de les àrees de Videojocs i Comunicació Audiovisual amb l'objectiu d'abordar el desafiament de l’escalfament global i la sostenibilitat mitjançant els videojocs i la gamificació. Aquesta iniciativa posarà en marxa diverses accions científiques, artístiques i socials per a afavorir canvis socials i també crear consciència ciutadana davant els actuals reptes ambientals de magnitud local i mundial.
La línia d’acció Good Game està centrada en l’estudiantat universitari i consisteix que els estudis i experiments de nou grups de recerca servisquen d’inspiració perquè alumnes de tercer curs del Grau en Disseny i Desenvolupament de Videojocs dissenyen jocs que puguen abordar diversos reptes vinculats amb l’escalfament global. Aquest curs participen en Good Game els professors Leonor Hernández, del Grup de Fluids Multifàsics; Vicent Arbona, del Grup d’Ecofisiologia i Biotecnologia; Ivan Mora-Seró, del Grup de Semiconductors Avançats; Gladys Mínguez, del Grup de Recerca en Òptica; Vicent Baydal, del Grup d’Història i Dret Forals Valencians; María Ibáñez, de l’Institut Universitari de Plagues i Agricultura, Lucia Reig i María José Ruá, del Grup de Tecnologia, Qualitat i Sostenibilitat en l’Educació; Pedro Sanz, del Laboratori d’Interacció i Sistemes Robòtics i Conrado Martínez, del Grup Melanogén.
Les assignatures implicades són Enginyeria del Programari, amb els professors Antonio Morales i Enric Cervera; Art del Videojoc, amb el professor Diego Díaz, i Disseny Conceptual de Videojocs, impartida per Emilio Sáez. Paral·lelament, també s’ha incorporat al projecte Planeta Debug el professor Jordi Adell, amb l’assignatura optativa «Fonaments per al Disseny de Videojocs Didàctics», on l’estudiantat de quart curs d’aquest grau està ideant jocs sobre canvi climàtic de tema obert, és a dir, no vinculats amb línies d’investigació.
UNA METODOLOGIA PIONERA

El vicerector d’Investigació i Transferència Jesús Lancis valora la innovació de l’acció Good Game perquè «implica un avanç important en l’experimentació en nous llenguatges i canals per a difondre la recerca que es desenvolupa a l’UJI i, a més a més, en un tema tan prioritari per a la ciutadania i per a l’UJI com és el canvi climàtic». De fet, fa més de dos anys es va crear el Seminari Interdisciplinari en Investigació en Canvi Climàtic de l’UJI. A més a més, en paraules de Lancis, «la interacció amb l’estudiantat del Grau en Disseny i Desenvolupament de Videojocs no sols és molt pionera en l’àmbit estatal i europeu, sinó que implica el foment de processos de cocreació molt interessants i amb resultats que, de ben segur, resultaran molt enriquidors tant per a la comunitat investigadora com per a l’alumnat».
Per la seua banda, el responsable del Projecte de Cultura Científica i Ciència Ciutadana de l’UJI, Lluís Martínez, considera que la iniciativa «apropa doblement la ciència a la societat, per lligar la difusió de la recerca amb l’àmbit de la creació de videojocs, i comptar amb l’estudiantat universitari, i per proporcionar, amb els productes finals, eines lúdiques de divulgació de la ciència a tota la ciutadania».
FOMENT DE LA CREATIVITAT

Emilio Sáez, també investigador principal de Planeta Debug, argumenta que treballar per projectes «sempre ha sigut més efectiu per a l’aprenentatge de disciplines aplicades i transversals. En el cas del disseny de videojocs, poder integrar en un projecte el disseny a partir de la visió d’altres àrees científiques com a element comú d’un repte tan ampli i important com és el canvi climàtic afavoreix que els treballs siguen molt més potents i fomenten la creativitat de l’estudiantat, així com la seua implicació amb els efectes de l’escalfament global».
«Incorporar aquesta forma de treball constitueix un gran repte, tant per a l’alumnat com per al professorat, però, alhora, la profunditat de l’aprenentatge i les implicacions del treball realitzat són molt més àmplies. En conjunt, aconseguirem molts objectius profitosos, tant en matèria pedagògica, en noves maneres de treballar interdisciplinàriament, com en un bé per a la societat», afegeix Sáez.
SOBRE LA FUNDACIÓ DANIEL I NINA CARASSO

Creada en 2010, en honor a Daniel Carasso, fundador de Danone, i la seua esposa Nina, la Fundació Daniel i Nina Carasso desenvolupa la seua activitat a França i Espanya. El seu treball consisteix en acollir, donar suport, acompanyar i connectar a les persones que s'atreveixen a mirar i a construir el món de forma diferent en les seues dues línies de treball: l'Alimentació Sostenible i l'Art Ciutadà. La Fundació Daniel i Nina Carasso és una fundació Grant Maker (exclusivament finançadora d'iniciatives d'interés general), de patrimoni familiar, afiliada a la Fondation de France. És independent de qualsevol societat mercantil.

Notícia publicada a Facebook | Twitter | LinkedIn | Instagram

Español:
Nueve grupos de investigación de los cuatro centros de la Universitat Jaume I (UJI) colaboran con estudiantado de tercer curso del Grado en Diseño y Desarrollo de Videojuegos para inspirar la creación de juegos vinculados con varias líneas de investigación en relación con el cambio climático. Esta iniciativa, denominada Good Game, está integrada en el Living Lab Planeta Debug promovido por un grupo interdisciplinario de investigadoras e investigadores que cuenta con la financiación del programa Arte Ciudadano de la Fundación Daniel y Nina Carasso.
El proyecto «Planeta Debug. Videojuegos, conocimiento, serendipia y cocreación en el puzle del cambio climático» –que estará cofinanciado por la universidad pública de Castelló– ha sido diseñado por profesorado de las áreas de Videojuegos y Comunicación Audiovisual con el objetivo de abordar el desafío del calentamiento global y la sostenibilidad mediante los videojuegos y la gamificación. Esta iniciativa pondrá en marcha varias acciones científicas, artísticas y sociales para favorecer cambios sociales y también crear conciencia ciudadana ante los actuales retos ambientales de magnitud local y mundial.
La línea de acción Good Game está centrada en el estudiantado universitario y consiste en que los estudios y experimentos de nueve grupos de investigación sirvan de inspiración para que alumnado de tercer curso del Grado en Diseño y Desarrollo de Videojuegos diseñe juegos que puedan abordar varios retos vinculados con el calentamiento global. Este curso participan en Good Game los profesores Leonor Hernández, del Grupo de Fluidos Multifásicos; Vicent Arbona, del Grupo de Ecofisiología y Biotecnología; Ivan Mora-Seró, del Grupo de Semiconductores Avanzados; Gladys Mínguez, del Grupo de Investigación en Óptica; Vicent Baydal, del Grupo de Historia y Derecho Forales Valencianos; María Ibáñez, del Instituto Universitario de Plagas y Agricultura, Lucia Reig y María José Ruá, del Grupo de Tecnología, Calidad y Sostenibilidad en la Educación; Pedro Sanz, del Laboratorio de Interacción y Sistemas Robóticos y Conrado Martínez, del Grupo Melanogén.
Las asignaturas implicadas son Ingeniería del Software, con los profesores Antonio Morales y Enric Cervera; Arte del Videojuego, con el profesor Diego Díaz, y Diseño Conceptual de Videojuegos, impartida por Emilio Sáez. Paralelamente, también se ha incorporado al proyecto Planeta Debug el profesor Jordi Adell, con la asignatura optativa «Fundamentos para el Diseño de Videojuegos Didácticos», donde el estudiantado de cuarto curso de este grado está ideando juegos sobre cambio climático de tema abierto, es decir, no vinculados con líneas de investigación.
UNA METODOLOGÍA PIONERA

El vicerrector de Investigación y Transferencia Jesús Lancis valora la innovación de la acción Good Game porque «implica un avance importante en la experimentación en nuevos lenguajes y canales para difundir la investigación que se desarrolla en la UJI y, además, en un tema tan prioritario para la ciudadanía y para la UJI como es el cambio climático». De hecho, hace más de dos años se creó el Seminario Interdisciplinario en Investigación en Cambio Climático de la UJI. Además, en palabras de Lancis, «la interacción con el estudiantado del Grado en Diseño y Desarrollo de Videojuegos no solo es muy pionera en el ámbito estatal y europeo, sino que implica el fomento de procesos de cocreación muy interesantes y con resultados que, ciertamente, resultarán muy enriquecedores tanto para la comunidad investigadora como para el alumnado».
Por su parte, el responsable del Proyecto de Cultura Científica y Ciencia Ciudadana de la UJI, Lluís Martínez, considera que la iniciativa «acerca doblemente la ciencia a la sociedad, para ligar la difusión de la investigación con el ámbito de la creación de videojuegos, y contar con el estudiantado universitario, y para proporcionar, con los productos finales, herramientas lúdicas de divulgación de la ciencia a toda la ciudadanía».
FOMENTO DE LA CREATIVIDAD

Emilio Sáez, también investigador principal de Planeta Debug, argumenta que trabajar por proyectos «siempre ha sido más efectivo para el aprendizaje de disciplinas aplicadas y transversales. En el caso del diseño de videojuegos, poder integrar en un proyecto el diseño a partir de la visión de otras áreas científicas como elemento común de un reto tan amplio e importante como es el cambio climático favorece que los trabajos sean mucho más potentes y fomentamos la creatividad del estudiantado, así como su implicación con los efectos del calentamiento global».
«Incorporar esta forma de trabajo constituye un gran reto tanto para el alumnado como para el profesorado, pero, a la vez, la profundidad del aprendizaje y las implicaciones del trabajo realizado son mucho más amplias. En conjunto, conseguiremos muchos objetivos provechosos, tanto en materia pedagógica, en nuevas maneras de trabajar interdisciplinariamente, como en un bien para la sociedad», añade Sáez.
SOBRE LA FUNDACIÓN DANIEL Y NINA CARASSO

Creada en 2010, en honor a Daniel Carasso, fundador de Danone, y su esposa Nina, la Fundación Daniel y Nina Carasso desarrolla su actividad en Francia y España. Su trabajo consiste en acoger, apoyar, acompañar y conectar a las personas que se atreven a mirar y a construir el mundo de forma diferente en sus dos líneas de trabajo:  la Alimentación Sostenible y el Arte Ciudadano. La Fundación Daniel y Nina Carasso es una fundación Grant Maker (exclusivamente financiadora de iniciativas de interés general), de patrimonio familiar, afiliada a la Fondation de France. Es independiente de cualquier sociedad mercantil.

Noticia publicada en Facebook | Twitter | LinkedIn | Instagram