Valencià:
La Universitat Jaume I de Castelló (UJI) ha signat un conveni d'investigació amb l'empresa FACSA, per al desenvolupament conjunt del projecte «El paper de les aigües residuals en la detecció de COVID-19: evolució de la pandèmia i rol en el control preventiu de futurs rebrots», emmarcat l'en estudi COVID WATER finançat per l'Agència Valenciana de la Innovació (AVI).
La investigació contempla el seguiment en zones afectades per la pandèmia de COVID-19 o d'importància geogràfica dins del territori valencià, a fi de conèixer l'evolució del brot de SARS-CoV-2. En aquest context, el diagnòstic es durà a terme des de diferents punts de la xarxa de clavegueram i a l'entrada de les EDAR aplicant els principis de l'epidemiologia basada en l'anàlisi de les aigües residuals coneguda com WBE (de l'anglès Wastewater-Based Epidemiology). Es tracta d'una disciplina científica recent la fi de la qual és aplicar les ciències analítiques a l'anàlisi d'aigües residuals amb la finalitat de conèixer l'exposició humana a diversos compostos químics o a agents patògens.
Això permetrà conèixer l'amplitud de la problemàtica d'una manera indirecta atès l'augment de la capacitat de detecció, així com disposar en un futur d'un sistema d'alerta primerenca, ja que l'epidemiologia preventiva basada en l'estudi d'aigües residuals pot ser una eina valuosa per a conèixer l'evolució d'aquesta i futures pandèmies, així com detectar de manera precoç nous brots o repunts d'infecció en les poblacions objecte d'estudi.
Amb tot això, les labors a realitzar per l'equip multidisciplinari de l'UJI se centraran en dos aspectes. El primer tindrà per objecte obtenir els indicadors epidemiològics (nombre de casos confirmats, taxes d'incidència i prevalença) en les poblacions incloses en l'estudi i el segon aconseguir la correlació de les dades epidemiològiques amb les obtingudes en la quantificació del genoma del virus en aigües residuals de les poblacions esmentades, aplicació dels principis de WBE, avaluació de les dades obtingudes i possibilitats d'aplicació d'aquesta aproximació en futurs estudis.
Tal com ha apuntat Ernesto Santateresa, responsable de l'Àrea de Qualitat Ambiental de FACSA, «l'estudi d'epidemiologia a través del control analític de les aigües residuals ens permetrà disposar d'informació agregada sobre l'evolució de la malaltia en una aglomeració urbana que, juntament amb la informació que publiquen les autoritats sanitàries sobre l'evolució clínica de la pandèmia,  farà possible comparar i analitzar les relacions respecte al que es detecta en l'aigua, gràcies a tecnologies de la informació avançades que ens ajuden a extraure conclusions i configurar eines que permetran a les autoritats prendre millors decisions quant al control d'aquesta pandèmia, els seus rebrots i fins i tot futures pandèmies».
Cal tenir en compte que, tal com ha prosseguit Santateresa, «aquests estudis han resultat ja eficaços per al monitoratge d'altres malalties, com és el cas del virus de la pòlio a Israel (2013) o els estudis sobre el consum de drogues i medicaments per part de la població que es realitzen periòdicament a la ciutat de Castelló al costat d'altres ciutats europees».
El treball que es realitzarà a l'UJI estarà coordinat pel professor Félix Hernández, director de l'Institut Universitari de Plaguicides i Aigües (IUPA), i per a això comptarà amb un equip multidisciplinari format per 10 investigadors especialitzats en química analítica, en epidemiologia (inclosa l'aproximació basada en l'anàlisi de les aigües residuals) i en microbiologia. Per part de FACSA, actuaran com a interlocutors Ernesto Santateresa Forcada i Núria Zamorano López, els quals també compten amb un equip de treball creat en FACSA, específicament per a desenvolupar treballs relacionats amb la detecció de material genètic de SARS-CoV-2 en aigües residuals.
El professor Félix Hernández ha recalcat la necessitat de treballar amb equips multidisciplinaris en temes tan complicats com l'abordat en aquest projecte. «No solament fan falta especialistes en epidemiologia clínica, sinó també en temes relacionats amb aigües residuals, així com experts en anàlisis mitjançant la tècnica PCR en mostres complexes com són les aigües residuals. Així mateix, la col·laboració entre FACSA i l'UJI és essencial per a organitzar de la forma més correcta la presa de les mostres (període i punts de mostreig, conservació de les mostres). El treball que estem duent a terme és un bon exemple de la col·laboració eficient i enriquidora entre empresa i Universitat, de la qual clarament pot eixir beneficiada la societat en un tema que ens preocupa tant, i amb conseqüències tan greus, com la pandèmia que estem patint».
Aquesta col·laboració s'emmarca dins del projecte COVID WATER, finançat per l'Agència Valenciana de la Innovació en el marc de la crida a projectes que aportaren noves capacitats del sistema valencià de la innovació en la lluita contra la COVID-19. En aquest sentit, COVID WATER cerca millorar la capacitat preventiva de l'Estat espanyol de cara a la present epidèmia per COVID-19 generada pel virus SARS-CoV-2, ja que aquest projecte desenvoluparà un mapa epidemiològic que combine els resultats experimentals obtinguts per anàlisis en l'aigua residual, les dades del diagnòstic clínic i altres indicadors d'interès com els socioeconòmics i ambientals.

Español:
La Universitat Jaume I de Castellón (UJI) ha firmado un convenio de investigación con la empresa FACSA, para el desarrollo conjunto del proyecto «El papel de las aguas residuales en la detección de COVID-19: evolución de la pandemia y rol en el control preventivo de futuros rebrotes», enmarcado el en estudio COVID WATER financiado por la Agencia Valenciana de la Innovación (AVI).
La investigación contempla el seguimiento en zonas afectadas por la pandemia COVID-19 o de importancia geográfica dentro del territorio valenciano, a fin de conocer la evolución del brote de SARS-CoV-2. En este contexto, el diagnóstico se llevará a cabo desde distintos puntos de la red de alcantarillado y a la entrada de las EDAR aplicando los principios de la epidemiología basada en el análisis de las aguas residuales conocida como WBE (del inglés Wastewater-Based Epidemiology), una disciplina científica reciente cuyo fin es aplicar las ciencias analíticas al análisis de aguas residuales con el fin de conocer la exposición humana a diversos compuestos químicos o a agentes patógenos.
Esto permitirá conocer la amplitud de la problemática de una manera indirecta dado el aumento de la capacidad de detección, así como disponer en un futuro de un sistema de alerta temprana, ya que la epidemiología preventiva basada en el estudio de aguas residuales puede ser una herramienta valiosa para conocer la evolución de esta y futuras pandemias, así como detectar de manera precoz nuevos brotes o repuntes de infección en las poblaciones objeto de estudio.
Con todo ello, las labores a realizar por el equipo multidisciplinar de la UJI se centrarán en dos aspectos. El primero de ellos tendrá por objeto obtener los indicadores epidemiológicos (número de casos confirmados, tasas de incidencia y prevalencia) en las poblaciones incluidas en el estudio y el segundo lograr la correlación de los datos epidemiológicos con los obtenidos en la cuantificación del genoma del virus en aguas residuales de las poblaciones mencionadas, aplicación de los principios de WBE, evaluación de los datos obtenidos y posibilidades de aplicación de esta aproximación en futuros estudios.
Tal como ha apuntado Ernesto Santateresa, responsable del Área de Calidad Ambiental de FACSA, «el estudio de epidemiología a través del control analítico de las aguas residuales nos permitirá disponer de información agregada sobre la evolución de la enfermedad en una aglomeración urbana que, junto con la información que publican las autoridades sanitarias sobre la evolución clínica de la pandemia, hará posible comparar y analizar las relaciones con respecto a lo que se detecta en el agua, gracias a tecnologías de la información avanzadas que nos ayudan a extraer conclusiones y configurar herramientas que permitirán a la autoridades tomar mejores decisiones en cuanto al control de esta pandemia, sus rebrotes e incluso futuras pandemias».
Cabe tener en cuenta que, tal como ha proseguido Santateresa, «estos estudios han resultado ya eficaces para la monitorización de otras enfermedades, como es el caso del virus de la polio en Israel (2013) o los estudios sobre el consumo de drogas y medicamentos por parte de la población que se realizan periódicamente en la ciudad de Castelló junto a otras ciudades europeas».
El trabajo a realizar en la UJI estará coordinado por el profesor Félix Hernández, director del Instituto Universitario de Plaguicidas y Aguas (IUPA), y para ello contará con un equipo multidisciplinar formado por 10 investigadores especializados en química analítica, en epidemiología (incluida la aproximación basada en el análisis de las aguas residuales) y microbiología. Por parte de FACSA, actuarán como interlocutores Ernesto Santateresa Forcada y Nuria Zamorano López, quienes también cuentan con un equipo de trabajo creado en FACSA, específicamente para desarrollar trabajos relacionados con la detección de material genético de SARS-CoV-2 en aguas residuales.
El profesor Félix Hernández ha recalcado la necesidad de trabajar con equipos multidisciplinares en temas tan complicados como el abordado en este proyecto. «No solamente hacen falta especialistas en epidemiología clínica, sino también en temas relacionados con aguas residuales, así como expertos en análisis mediante la técnica PCR en muestras complejas como son las aguas residuales. Así mismo, la colaboración entre FACSA y la UJI es esencial para organizar de la forma más correcta la toma de las muestras (periodo y puntos de muestreo, conservación de las muestras). El trabajo que estamos llevando a cabo es un buen ejemplo de la colaboración eficiente y enriquecedora entre empresa y Universidad, de la que claramente puede salir beneficiada la sociedad en un tema que nos preocupa tanto, y con consecuencias tan graves como la pandemia que estamos sufriendo».
Esta colaboración se enmarca dentro del proyecto COVID WATER, financiado por la Agencia Valenciana de la Innovación en el marco de la llamada a proyectos que supusieran nuevas capacidades del sistema valenciano de la innovación en la lucha contra la COVID-19. En este sentido, COVID WATER busca mejorar la capacidad preventiva del Estado español de cara a la presente epidemia por COVID-19 generada por el virus SARS-CoV-2, ya que este proyecto desarrollará un mapa epidemiológico que combine los resultados experimentales obtenidos por análisis en el agua residual, los datos del diagnóstico clínico y otros indicadores de interés como socioeconómicos y ambientales.