Valencià:
La connexió entre la indústria i l’acadèmia, l’extensió de la biodiversitat per a la inducció de la resistència de les plantes i fins i tot dels arbres, l’augment del coneixement sobre Arabidopsis, així com el pas d’un enfocament específic a un de no-dirigit en biologia de sistemes són algunes de les principals temàtiques que han abordat els participants en el Simposi Plant BioProTech & & IOBC-IR celebrat a la Universitat Jaume I de Castelló aquesta setmana.
La investigadora de l’Institut de Recursos Naturals i Agrobiologia de Salamanca (IRNASA-CSIC) Ainhoa Martínez Medina, encarregada de fer la presentació dels temes més recurrents del congrés, ha destacat la importància de la connexió entre la indústria i l'acadèmia: «El sector empresarial demana a la comunitat científica que comprenga com funcionen els seus productes i això ens ajuda a conèixer més sobre la inducció a la resistència i a resoldre el problema de l’alta variabilitat quan s’apliquen els compostos».
«Ara veiem molts extractes de plantes, microbians, volàtils i microbiomes gràcies a la col·laboració entre els dos àmbits, i passem de les condicions molt controlades a l’aplicació al camp, però també a l'inrevés». Encara que la relació és bona, la investigadora opina que cal treballar-hi més per a afavorir la transició de la descripció a la validació i que estaria bé incloure aquest aspecte en pròximes reunions.
Martínez considera que s’ha realitzat un bon treball en la transmissió del coneixement sobre Arabidopsis i que l’experiència podria ser traslladada a altres espècies com la tomata o, fins i tot, els arbres, dels que han conegut també mecanismes epigenètics. En la seua opinió, «cal començar a considerar també la biodiversitat com un factor clau per a la inducció de la resistència i el biocontrol», perquè estesa a altres nivells tròfics podria complementar-se amb microbis beneficiosos o altres compostos.
«Hem passat d’un enfocament específic a un enfocament no dirigit en biologia de sistemes per a veure com està funcionant la resistència induïda i el control biològic, el que ens permet descobrir cada vegada més processos i noves molècules que hi intervenen». La investigadora ha deixat per al final de la seua intervenció un tema que ella considera important: la interacció amb altres espècies, com per exemple els insectes, en concret l’empremta de la resistència induïda per microbis en els insectes herbívors.
La investigadora de l’Institut de Recursos Naturals i Agrobiologia de Salamanca (IRNASA-CSIC), Ainhoa Martínez Medina, estudia l’ús de microorganismes beneficiosos per a les plantes capaços de modular el seu sistema immune i induir la seua resistència i ha aconseguit fa uns mesos una ERC Consolidator Grant de la Comissió Europea dotada amb 2,5 milions d’euros.

Español:
La conexión entre la industria y la academia, la extensión de la biodiversidad para la inducción de la resistencia de las plantas e incluso de los árboles, el aumento del conocimiento sobre Arabidopsis, así como el paso de un enfoque específico a uno no dirigido en biología de sistemas son algunas de las principales temáticas que han abordado los participantes en el Simposio Plant BioProTech & & IOBC-IR celebrado en la Universitat Jaume I de Castelló esta semana.
La investigadora del Instituto de Recursos Naturales y Agrobiología de Salamanca (IRNASA-CSIC) Ainhoa Martínez Medina, encargada de hacer la presentación de los temas más recurrentes del congreso, ha destacado la importancia de la conexión entre la industria y la academia: «El sector empresarial pide a la comunidad científica que comprenda cómo funcionan sus productos y esto nos ayuda a conocer más sobre la inducción a la resistencia y a resolver el problema del alta variabilidad cuando se aplican los compuestos».
«Ahora vemos muchos extractos de plantas, microbianos, volátiles y microbiomas gracias a la colaboración entre los dos ámbitos, y pasamos de las condiciones muy controladas a la aplicación en el campo, pero también al revés». Aunque la relación es buena, la investigadora opina que hay que trabajar más para favorecer la transición de la descripción a la validación y que estaría bien incluir este aspecto en próximas reuniones.
Martínez considera que se ha realizado un buen trabajo en la transmisión del conocimiento sobre Arabidopsis y que la experiencia podría ser trasladada a otras especies cómo el tomate o, incluso, los árboles, de los que han conocido también mecanismos epigenéticos. En su opinión, «hay que empezar a considerar también la biodiversidad como un factor clave para la inducción de la resistencia y el biocontrol», porque extendido a otros niveles tróficos podría complementarse con microbios beneficiosos u otros compuestos.
«Hemos pasado de un enfoque específico a un enfoque no dirigido en biología de sistemas para ver como está funcionando la resistencia inducida y el control biológico, lo que nos permite descubrir cada vez más procesos y nuevas moléculas que intervienen». La investigadora ha dejado para el final de su intervención un tema que ella considera importante: la interacción con otras especies, como por ejemplo los insectos, en concreto la impronta de la resistencia inducida por microbios en los insectos herbívoros.
La investigadora del Instituto de Recursos Naturales y Agrobiología de Salamanca (IRNASA-CSIC), Ainhoa Martínez Medina, estudia el uso de microorganismos beneficiosos para las plantas capaces de modular su sistema inmune e inducir su resistencia y ha conseguido hace unos meses una ERC Consolidator Grant de la Comisión Europea dotada con 2,5 millones de euros.