Valencià:
Investigadors de la Universitat Jaume I de Castelló han realitzat un estudi entre personal de centres sanitaris espanyols que demostra que la intel·ligència emocional té un efecte directe significatiu en el desenvolupament laboral individual i que el compromís professional intervé com a mediador entre la intel·ligència emocional i l’acompliment laboral. En les conclusions, l’equip investigador advoca per «polítiques d’autoprotecció i de foment de la protecció de la salut entre el personal que treballa en sanitat».
D’acord amb els resultats de les més de mil cinc-centes enquestes recollides, els professionals de la sanitat que exhibeixen nivells elevats d’intel·ligència emocional disposen d’eines més enginyoses a l’hora d’afrontar temes complexos o exigents en el treball i, alhora, maximitzen el seu compromís laboral, el que promou una percepció sostinguda en el temps d’eficàcia i millora l’indicador del rendiment laboral. Per això, els investigadors consideren necessari el desenvolupament proactiu de les competències emocionals del personal de salut, especialment en contextos d’alta demanda emocional. 
L’estudi titulat «Professionals de la salut enmig de la pandemia de COVID-19: com la intel·ligència emocional pot millorar el desenvolupament laboral travessant el paper mediador del compromís laboral» ha sigut publicat recentment en la revista Journal of Clinical Medicine pels investigadors Martín Sánchez-Gómez, Max Sadovyy i Edgar Bresó del Departament de Psicologia Evolutiva, Educativa, Social i Metodologia de l’UJI.
Aquesta i altres publicacions formen part del projecte «Desenvolupament d’un programa d’alfabetització emocional orientat a la promoció del lideratge emocional i equips de treball "emocionalment intel·ligents"» finançat per l’UJI amb el suport de la Generalitat Valenciana i el Fons Social Europeu. En aquesta línia d’investigació, una altra de les conclusions de l’estudi indica que «la construcció d’una cultura organitzacional interna cooperativa és fonamental per a garantir nivells adequats d’intel·ligència emocional, acompanyada pel compromís d’un lideratge empoderat».
En opinió dels investigadors l’atenció en salut no depèn únicament dels coneixements del personal sanitari, sinó que també és un tema d’empatia i de comunicació amb els pacients. Per això, comenten, «els esforços de comunicació en aquest àmbit han de prioritzar la millora de la confiança en u mateix per a realitzar de forma competent les assignacions clíniques». I destaquen el paper de la intel·ligència emocional com a variable empoderadora particularment valuosa en l’exigència d’aquests contextos laborals, com ha succeït durant la pandèmia.
L’estudi s’ha realitzat durant el segon semestre de 2020 i hi han participat 1.549 professionals sanitaris amb una edat mitjana de 37 anys. El 62,1 % eren dones, l’experiència laboral mitjana superava els vuit anys i l’antiguitat organitzativa els sis anys. La mostra ha estat constituïda per professionals sanitaris com ara metges i metgesses (26,9 %); personal d’infermeria (43,4 %), zeladors (17,2 %) i altres professionals dels àmbits de la psicologia o la fisioteràpia. 
L’anàlisi de la variable «compromís laboral», caracteritzada com una experiència plaent i una satisfactòria condició mental associada a l’ocupació professional, s’entén expressada en tres facetes: vigor o la voluntat de vessar energia; dedicació o l’entusiasme per participar i ser socialment proactiu; i absorció o la tendència a inclinar-se cap a un apropament i atenció. En l’estudi, el vigor ha sigut la dimensió que ha produït un major impacte, el que suggereix que aquest component és un mediador fonamental en la relació entre la intel·ligència emocional i el treball. 
Article: «Health-care professionals amid the COVID-19 pandemic: how emotional intelligence may enhance work performance traversing the mediating role of work engagement».
Autoria: Martin Sanchez-Gomez, Max Sadovyy i Edgar Breso
https://www.mdpi.com/2077-0383/10/18/4077
Vídeo
https://youtu.be/sbBueL96cGE

Español:
Investigadores de la Universitat Jaume I de Castelló han realizado un estudio entre personal de centros sanitarios españoles que demuestra que la inteligencia emocional tiene un efecto directo significativo en el desarrollo laboral individual y que el compromiso profesional interviene como mediador entre la inteligencia emocional y el desempeño laboral. En las conclusiones, el equipo investigador aboga por «políticas de autoprotección y de fomento de la protección de la salud entre el personal que trabaja en sanidad».
De acuerdo con los resultados de las más de mil quinientas encuestas recogidas, los profesionales de la sanidad que exhiben niveles elevados de inteligencia emocional disponen de herramientas más ingeniosas a la hora de afrontar temas complejos o exigentes en el trabajo y, a la vez, maximizan su compromiso laboral, lo que promueve una percepción sostenida en el tiempo de eficacia y mejora el indicador del rendimiento laboral. Por eso, los investigadores consideran necesario el desarrollo proactivo de las competencias emocionales del personal de salud, especialmente en contextos de alta demanda emocional. 
El estudio titulado «Profesionales de la salud en medio de la pandemia de COVID-19: cómo la inteligencia emocional puede mejorar el desarrollo laboral atravesando el papel mediador del compromiso laboral» ha sido publicado recientemente en el Journal of Clinical Medicine por los investigadores Martín Sánchez-Gómez, Max Sadovyy y Edgar Bresó del Departamento de Psicología Evolutiva, Educativa, Social y Metodología de la UJI.
Esta y otras publicaciones forman parte del proyecto «Desarrollo de un programa de alfabetización emocional orientado a la promoción del liderazgo emocional y equipos de trabajo "emocionalmente inteligentes"» financiado por la UJI con el apoyo de la Generalitat Valenciana y el Fondo Social Europeo. En esta línea de investigación, otra de las conclusiones del estudio indica que «la construcción de una cultura organizacional interna cooperativa es fundamental para garantizar niveles adecuados de inteligencia emocional, acompañada por el compromiso de un liderazgo empoderado».
En opinión de los investigadores, la atención en salud no depende únicamente de los conocimientos del personal sanitario, sino que también es un tema de empatía y de comunicación con los pacientes. Por eso, comentan, «los esfuerzos de comunicación en este ámbito tienen que priorizar la mejora de la confianza en uno mismo para realizar de forma competente las asignaciones clínicas». Y destacan el papel de la inteligencia emocional como variable empoderadora particularmente valiosa en la exigencia de estos contextos laborales, como ha ocurrido durante la pandemia.
El estudio se ha realizado durante el segundo semestre de 2020 y han participado 1.549 profesionales sanitarios con una edad media de 37 años. El 62,1% eran mujeres, la experiencia laboral media superaba los ocho años y la antiguedad organizativa los seis años. La muestra ha estado constituida por profesionales sanitarios como médicos y médicas (26,9%); personal de enfermería (43,4%), porteadores (17,2%) y otros profesionales de los ámbitos de la psicología o fisioterapia. 
El análisis de la variable «compromiso laboral», caracterizado como una experiencia placentera y una satisfactoria condición mental asociada a la ocupación profesional se entiende expresada en tres facetas: vigor o la voluntad de verter energía; dedicación o el entusiasmo para participar y ser socialmente proactivo; y absorción o la tendencia a inclinarse hacia un acercamiento y atención. En el estudio, el vigor ha sido la dimensión que ha producido mayor impacto, lo que sugiere que este componente es un mediador fundamental en la relación entre la inteligencia emocional y el trabajo. 
Artículo: «Health-care profesionales amid the COVID-19 pandemic: how emotional intelligence may enhance work performance traversing the mediating role of work engagement».
Autoría: Martin Sanchez-Gomez, Max Sadovyy y Edgar Breso
https://www.mdpi.com/2077-0383/10/18/4077
Vídeos
https://youtu.be/YzZPLaSCcFA
https://youtu.be/sbbuel96cge
https://youtu.be/7kbvbmrpulq