Valencià:
El nombre d'atletes recreatius/no d'elit que participen en maratons augmenta progressivament cada any. El gran esforç físic que experimenta el cos en aquesta mena de competicions desencadena un alliberament agut de biomarcadors de mal cardíac (troponines cardíaques), fent-los elevar-se per damunt de valors clínicament significatius; és a dir, aconseguint nivells superiors al percentil 99 d'una població de referència saludable.
La revista European Journal of Applied Physiology publica un estudi liderat pel doctor Ignacio Martínez, doctor en Ciències de l'Activitat Física i l'Esport i membre de l'equip de la Unitat de Salut Esportiva de Vithas València 9 d'Octubre, en el qual es posa de manifest que l'estrès cardíac provocat per una marató és proporcional a la intensitat relativa a la qual es corre. Això implica que els esportistes que són capaços de realitzar aquest tipus de competició a un percentatge més alt respecte a la seua freqüència cardíaca màxima, mostren majors concentracions en sang de marcadors de mal cardíac en finalitzar la carrera.
A més, la investigació recull que, per contra, ni les variables ecocardiogràfiques ni l'aptitud cardiovascular mostren relació amb l'alliberament de troponina, marcador de mal cardíac. «Davant d'estudis similars realitzats en aquest àmbit, el nostre treball revela, per primera vegada, que, a les 24 hores de finalitzar la marató, aquells corredors que continuen mostrant una concentració de troponina en sang per damunt dels valors de referència són aquells que van realitzar la marató a una velocitat relativa major», assegura el doctor Ignacio Martínez.
L'estudi es va dur a terme en la Marató de València de 2016 en una mostra de 98 corredors, als quals es va sotmetre a una prova d'esforç i un ecocardiograma abans de la carrera. Així mateix, es van obtenir mostres de sang de cadascun dels esportistes abans, immediatament després i a les 24, 48, 96, 144 i 192 hores posteriors a la prova. Els resultats van evidenciar un increment significatiu de marcadors de mal cardíac en finalitzar la marató i una normalització d'aquests vinculada a la velocitat relativa de la carrera.
La investigació ha sigut possible gràcies al mecenatge de la Fundació Vithas i la Fundació Trinidad Alfonso, i ha comptat amb la participació d'investigadors de la Universitat Jaume I de Castelló i la Unitat de Salut Esportiva de Vithas València 9 d'Octubre.
Controlar el nivell d'esforç
Els resultats obtinguts en l'estudi posen el focus en l'idoni control del nivell d'esforç de l'esportista. «Aquells corredors que realitzen la marató a una intensitat més alta respecte a la seua màxima capacitat, han de deixar major temps de recuperació després de la competició i abans de reprendre el seu ritme habitual d'entrenament», indica el doctor Ignacio Martínez. La realització d'una prova d'esforç i el monitoratge de la freqüència cardíaca facilitaran, a més, un millor ajust del nivell d'esforç. «És recomanable la seua realització prèviament a la marató, especialment en aquells corredors de major edat o amb factors de risc cardiovascular», conclou el doctor Martínez.
Article: Martínez-Navarro, I., Sánchez-Gómez, J., Sanmiguel, D. et al. Immediate and 24-h post-marathon cardiac troponin T is associated with relative exercise intensity. Eur J Appl Physiol 120, 1723–1731 (2020). https://doi.org/10.1007/s00421-020-04403-8
https://link.springer.com/article/10.1007/s00421-020-04403-8
Sobre la Fundació Vithas
La Fundació Vithas aposta de forma destacada per la investigació a través d'una Unitat Centralitzada d'Investigació, encarregada de promoure el vincle i l'adhesió amb les inquietuds investigadores dels nostres especialistes, establint-se, d'una banda, com a referència per a la realització de qualsevol projecte d'investigació en hospitals Vithas i, d'altra banda, com a òrgan de suport, assessorament i gestió sobre aquesta mena de projectes.
Addicionalment, la Fundació s'implica de forma destacada en l'àmbit formatiu mitjançant la creació i llançament de programes i cursos en obert que cerquen potenciar, aprofitar i aplicar el costat pràctic de l'aprenentatge, comptant per a això amb la col·laboració de destacats partners acadèmics de reconegut prestigi. 
La necessitat d'oferir respostes a determinades qüestions que sorgeixen dins de l'àmbit medicocientífic, i d'acostar el coneixement en certes matèries tant a professionals sanitaris com a pacients o familiars de pacients i la població en general, constitueix una altra de les màximes de la nostra Fundació, i és per això que impulsa la celebració de nombroses jornades científiques i sessions informatives amb continguts tant especialitzats com divulgatius.
La Fundació Vithas contribueix a més de forma activa al desenvolupament d'actuacions de caràcter social, col·laborant amb projectes de diversa índole en pro de la millora col·lectiva com són el voluntariat o la cooperació local i internacional. 
La Fundació Vithas forma part de l'Associació Espanyola de Fundacions
fundacion.vithas.es

Español:
El número de atletas recreativos/no de élite que participan en maratones aumenta progresivamente cada año. El gran esfuerzo físico que experimenta el cuerpo en este tipo de competiciones desencadena una liberación aguda de biomarcadores de daño cardiaco (troponinas cardiacas), haciéndolos elevarse por encima de valores clínicamente significativos; es decir, alcanzando niveles superiores al percentil 99 de una población de referencia saludable.
La revista European Journal of Applied Physiology publica un estudio liderado por el doctor Ignacio Martínez, doctor en Ciencias de la Actividad Física y el Deporte y miembro del equipo de la Unidad de Salud Deportiva de Vithas Valencia 9 de Octubre, en el que se pone de manifiesto que el estrés cardíaco provocado por un maratón es proporcional a la intensidad relativa a la que se corre. Ello implica que los deportistas que son capaces de realizar este tipo de competición a un porcentaje más alto respecto a su frecuencia cardíaca máxima, muestran mayores concentraciones en sangre de marcadores de daño cardíaco al finalizar la carrera.
Además, la investigación recoge que, por el contrario, ni las variables ecocardiográficas ni la aptitud cardiovascular muestran relación con la liberación de troponina, marcador de daño cardíaco. «Frente a estudios similares realizados en este ámbito, nuestro trabajo revela, por primera vez, que, a las 24 horas de finalizar la maratón, aquellos corredores que siguen mostrando una concentración de troponina en sangre por encima de los valores de referencia son aquellos que realizaron la maratón a una velocidad relativa mayor», asegura el doctor Ignacio Martínez.
El estudio se llevó a cabo en la Maratón de Valencia de 2016 en una muestra de 98 corredores, a los que se sometió a una prueba de esfuerzo y un ecocardiograma antes de la carrera. Así mismo, se obtuvieron muestras de sangre de cada uno de los deportistas antes, inmediatamente después y a las 24, 48, 96, 144 y 192 horas posteriores a la prueba. Los resultados evidenciaron un incremento significativo de marcadores de daño cardíaco al finalizar la maratón y una normalización de los mismos vinculada a la velocidad relativa de la carrera.
La investigación ha sido posible gracias al mecenazgo de la Fundación Vithas y la Fundación Trinidad Alfonso, y ha contado con la participación de investigadores de la Universitat Jaume I de Castellón y la Unidad de Salud Deportiva de Vithas Valencia 9 de Octubre.
Controlar el nivel de esfuerzo
Los resultados obtenidos en el estudio ponen el foco en el idóneo control del nivel de esfuerzo del deportista. «Aquellos corredores que realizan la maratón a una intensidad más alta respecto a su máxima capacidad, deben dejar mayor tiempo de recuperación tras la competición y antes de retomar su ritmo habitual de entrenamiento», indica el doctor Ignacio Martínez. La realización de una prueba de esfuerzo y la monitorización de la frecuencia cardíaca van a facilitar, además, un mejor ajuste del nivel de esfuerzo. «Es recomendable su realización previamente a la maratón, especialmente en aquellos corredores de mayor edad o con factores de riesgo cardiovascular», concluye el doctor Martínez.
Artículo: Martínez-Navarro, I., Sánchez-Gómez, J., Sanmiguel, D. et al. Immediate and 24-h post-marathon cardiac troponin T is associated with relative exercise intensity. Eur J Appl Physiol 120, 1723–1731 (2020). https://doi.org/10.1007/s00421-020-04403-8
https://link.springer.com/article/10.1007/s00421-020-04403-8
Sobre la Fundación Vithas
La Fundación Vithas apuesta de forma destacada por la investigación a través de una Unidad Centralizada de Investigación, encargada de promover el vínculo y la adhesión con las inquietudes investigadoras de nuestros especialistas, estableciéndose, por una parte, como referencia para la realización de cualquier proyecto de investigación en hospitales Vithas y, por otra, como órgano de soporte, asesoramiento y gestión sobre este tipo de proyectos.
Adicionalmente, la Fundación se implica de forma destacada en el ámbito formativo mediante la creación y lanzamiento de programas y cursos en abierto que buscan potenciar, aprovechar y aplicar el lado práctico del aprendizaje, contando para ello con la colaboración de destacados partners académicos de reconocido prestigio. 
La necesidad de ofrecer respuestas a determinadas cuestiones que surgen dentro del ámbito médico-científico, y de acercar el conocimiento en ciertas materias tanto a profesionales sanitarios como a pacientes o familiares de pacientes y la población en general, constituye otra de las máximas de nuestra Fundación, y es por ello por lo que impulsa la celebración de numerosas jornadas científicas   y sesiones informativas con contenidos tanto especializados como divulgativos.
La Fundación Vithas contribuye además de forma activa al desarrollo de actuaciones de carácter social, colaborando con proyectos de diversa índole en pro de la mejora colectiva como son el voluntariado o la cooperación local e internacional. 
La Fundación Vithas forma parte de la Asociación Española de Fundaciones
fundacion.vithas.es