Valencià:
El criminòleg i professor acreditat catedràtic de la Universitat de València, Vicente Garrido, ha sigut l'encarregat d'oferir la conferència inaugural del II Congrés de Criminologia de la Comunitat Valenciana, que s'ha celebrat a la Universitat Jaume I amb el lema «Una ciència per a la societat», en la qual ha reivindicat la importància del paper del criminòleg en el context judicial i ha destacat la necessitat d'elevar el rigor científic de les aportacions i informes criminològics per a obtenir un major crèdit d'aquesta professió. 
Garrido ha fet una anàlisi de les funcions i el mètode del criminòleg per a reflexionar sobre el futur de la professió. En aquest sentit, ha explicat que el criminòleg té un rol professional dins del context judicial en diferents àmbits de col·laboració, entre els quals ha destacat el seu paper en la implementació de forma sensible al context de programes de rehabilitació dels quals se'n coneix l'efectivitat. «Crec que un àmbit d'especialització de la criminologia hauria de ser el coneixement i domini dels programes que resulten més adequats per a cada cas en concret. Un criminòleg hauria d'estar al dia amb la recerca i conèixer els resultats més propers al seu context i plantejar l'aproximació de treball més adequada. Això no ho fa ningú i caldria reclamar-ho», ha apuntat.
Un altre dels papers del criminòleg que ha posat en relleu és desenvolupar la reflexió crítica i orientar sobre els perills, inconvenients i beneficis dels possibles escenaris vinculats amb pràctiques o polítiques determinades. Així mateix, també ha assenyalat que és necessari promoure la recerca aplicada per a establir una agenda més pública perquè siga debatuda i que es considere no tant com a impuls dels grups de recerca, sinó des del punt de vista del criminòleg dels grans problemes de seguretat ciutadana, per exemple.
Dins del context judicial, Garrido també ha assenyalat que hi ha valoracions i tasques per a les quals els criminòlegs són els més qualificats com, per exemple, en la determinació de les mesures cautelars més adequades. «Són molt pocs els casos on els jutges reben assistència o assessorament sobre aquest tema i em sembla que és un problema que podria ser fàcilment esmenat amb el fet que un criminòleg treballara en un determinat jutjat i poguera fer una valoració», ha assenyalat el professor. En aquesta línia també ha abordat les aportacions que pot realitzar el criminòleg en el procés de recerca criminal i també en judici oral, atès que «la perspectiva criminològica ofereix una interpretació global i comprensiva del fet delictiu i això no ho fa cap especialista».
En definitiva, ha afirmat que els grans àmbits de treball del criminòleg forense en el context del procés són la predicció del risc; el disseny, elaboració i coordinació de programes de tractament per a agressors; la supervisió de tals programes dins de la comunitat i les mesures alternatives fóra d'aquesta i mesures de seguiment dels delinqüents, així com la prevenció i gestió del risc i atenció a les víctimes.
Finalment, ha fet una reflexió sobre la necessitat que els criminòlegs, al costat d'altres professionals de les ciències socials, realitzen un esforç per a elevar el rigor de les seues aportacions. «Els informes criminològics haurien de deixar clar quina és la teoria o la tècnica que s'ha utilitzat i que aquesta ha sigut contrastada empíricament», ha afirmat. A més, ha afegit que el testimoniatge expert ha de ser el producte d'haver-hi aplicat mètodes fiables i vàlids i que aquesta tècnica s'haja aplicat de forma correcta. «Si els criminòlegs som capaços en els nostres informes de fer això, els jutges s'acostumaran a donar-nos més crèdit. Encara no es veu suficientment necessari l'input del criminòleg per a establir el millor criteri per a donar una sentència», ha afirmat.
En aquest sentit, Garrido ha conclòs que es necessita una recerca rigorosa per a assentar els coneixements de la criminologia. Així mateix, ha assenyalat que l'aportació del criminòleg és útil i genera elements positius dins del procés, no tant perquè suposa assegurar el resultat, sinó en la mesura en què dóna a valorar nous ítems o qüestions que cap altre professional introdueix, incrementant així la validesa del procés.
La inauguració del congrés ha sigut a càrrec de la vicerectora d'Estudis de la Universitat Jaume I, Isabel García; la vicedegana del Grau en Criminologia i Seguretat de l’UJI, Cristina Guisasola, i el degà de l'Il·lustre Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana, Pablo-Darío Ibáñez.
Aquest congrés interuniversitari se celebra en col·laboració entre les universitats públiques valencianes (Universitat Jaume I de Castelló, Universitat de València-Estudi General, Universitat d'Alacant i Universitat Miguel Hernández d'Elx) i l'Il·lustre Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana.
Fotografies

Español:
El criminólogo y profesor acreditado catedrático de la Universidad de Valencia, Vicente Garrido, ha sido el encargado de ofrecer la conferencia inaugural del II Congreso de Criminología de la Comunidad Valenciana, que se ha celebrado en la Universitat Jaume I bajo el lema «Una ciencia para la sociedad», en la que ha reivindicado la importancia del papel del criminólogo en el contexto judicial y ha destacado la necesidad de elevar el rigor científico de las aportaciones e informes criminológicos para obtener un mayor crédito de esta profesión.
Garrido ha hecho un análisis de las funciones y el método del criminólogo para reflexionar sobre el futuro de la profesión. En este sentido, ha explicado que el criminólogo tiene un rol profesional dentro del contexto judicial en diferentes ámbitos de colaboración, entre los que ha destacado su papel en la implementación de forma sensible al contexto de programas de rehabilitación de los que se conoce su efectividad. «Creo que un ámbito de especialización de la criminología tendría que ser el conocimiento y dominio de los programas que resultan más adecuados para cada caso en concreto. Un criminólogo debería estar al día con la investigación y conocer los resultados más cercanos a su contexto y plantear la aproximación de trabajo más adecuada. Esto no lo hace nadie y habría que reclamarlo», ha apuntado.
Otro de los papeles del criminólogo que ha puesto de relieve es desarrollar la reflexión crítica y orientar sobre los peligros, inconvenientes y beneficios de los posibles escenarios vinculados con prácticas o políticas determinadas. Asimismo, también ha señalado que es necesario promover la investigación aplicada para establecer una agenda más pública, para que sea debatida y que se considere no tanto como impulso de los grupos de investigación, sino desde el punto de vista del criminólogo de los grandes problemas de seguridad ciudadana, por ejemplo.
Dentro del contexto judicial, Garrido también ha señalado que hay valoraciones y tareas para las que los criminólogos son los más cualificados como, por ejemplo, en la determinación de las medidas cautelares más adecuadas. «Son muy pocos los casos donde los jueces reciben asistencia o asesoramiento al respecto y me parece que es un problema que podría ser fácilmente subsanado con el hecho de que un criminólogo trabajara en un determinado juzgado y pudiera hacer una valoración», ha señalado el profesor. En esta línea, también ha abordado las aportaciones que puede realizar el criminólogo en el proceso de investigación criminal y también en juicio oral, dado que «la perspectiva criminológica ofrece una interpretación global y comprensiva del hecho delictivo y esto no lo hace ningún especialista».
En definitiva, ha afirmado que los grandes ámbitos de trabajo del criminólogo forense en el contexto del proceso son la predicción del riesgo; el diseño, elaboración y coordinación de programas de tratamiento para agresores; la supervisión de tales programas dentro de la comunidad y las medidas alternativas fuera de ella y medidas de seguimiento de los delincuentes, así como la prevención y gestión del riesgo y atención a las víctimas.
Finalmente, ha hecho una reflexión sobre la necesidad de que los criminólogos, junto a otros profesionales de las ciencias sociales, realicen un esfuerzo por elevar el rigor de sus aportaciones. «Los informes criminológicos deberían de dejar claro cuál es la teoría o la técnica que se ha utilizado y que ésta ha sido contrastada empíricamente», ha afirmado. Además, ha añadido que el testimonio experto debe ser el producto de haber aplicado métodos fiables y válidos y que esta técnica se haya aplicado de forma correcta. «Si los criminólogos somos capaces en nuestros informes de hacer esto, los jueces se acostumbrarán a darnos más crédito. Todavía no se ve suficientemente necesario el input del criminólogo para establecer el mejor criterio para dar una sentencia», ha afirmado.
En este sentido, Garrido ha concluido que se necesita una investigación rigurosa para asentar los conocimientos de la criminología. Asimismo, ha señalado que la aportación de criminólogo es útil y genera elementos positivos dentro del proceso, no tanto porque suponga asegurar el resultado, sino en la medida en que da a valorar nuevos ítems o cuestiones que ningún otro profesional introduce, incrementando así la validez del proceso.
La inauguración del congreso ha sido a cargo de la vicerrectora de Estudios de la Universitat Jaume I, Isabel García; la vicedecana del Grado en Criminología y Seguridad de la UJI, Cristina Guisasola, y el decano del Ilustre Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunidad Valenciana, Pablo-Darío Ibáñez.
Este congreso interuniversitario se celebra en colaboración entre las universidades públicas valencianas (Universitat Jaume I de Castelló, Universitat de València-Estudi General, Universidad de Alicante y Universidad Miguel Hernández de Elche) y el Ilustre Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunidad Valenciana.
Fotografías