Valencià:
La Universitat Jaume I (UJI) continua modernitzant els seus equipaments d’investigació científica i l’última adquisició arribada al Servei Central d’Instrumentació Científica, gràcies al cofinançament de la Generalitat Valenciana i els fons FEDER en la seua convocatòria de 2018, són dos espectròmetres de masses que serviran per a estudiar la influència del canvi climàtic en l’agricultura. Tanmateix, aquesta infraestructura promoguda des del Grup d’Investigació en Ecofisiologia i Biotecnologia del Departament de Ciències Agràries i del Medi Natural serà emprada per altres àmbits de recerca com ara la biomedicina, la química ambiental, la medicina forense o la bioquímica.
Aquests aparells d'espectrometria de masses recentment arribats a l’UJI s'han adquirit a l'empara del projecte Biologia de sistemes agrícoles en el context del canvi climàtic, l’investigador responsable del qual és el professor Vicent Arbona. Aquesta iniciativa va rebre un pressupost de 960.663,34 euros de subvencions de la Generalitat Valenciana per a infraestructures i equipament d’I+D+i, amb cofinançament per la Unió Europea a través del programa operatiu del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) de la Comunitat Valenciana 2014-2020. En concret, han costat 817.000 euros. En aquesta convocatòria l’UJI va aconseguir quasi dos milions d’euros per a equipament científic i tècnic.
El vicerector d’Investigació i Transferència, Jesús Lancis, assevera que la renovació d’aquest equipament científic és «absolutament necessària per a enfortir les capacitats de recerca dels diversos grups i instituts de l’UJI. De fet, permet realitzar experimentació avançada en els àmbits de coneixement de la ciència, la tecnologia i la salut, així com desenvolupar capacitats i oferir nous serveis tecnològics a la societat de Castelló».
El professor Vicent Arbona, del Departament de Ciències Agràries i del Medi Natural de l’Escola Superior de Tecnologia i Ciències Experimentals (ESTCE), explica que els dos espectròmetres de masses, acoblats a tècniques de separació d'alta eficiència, serviran per a estudiar la influència del canvi climàtic en els cultius i el seu impacte en la producció i qualitat dels productes agraris. «Augmentaran la capacitat analítica de l’UJI, tant de mostres líquides com gasoses. Aquests equipaments presenten noves capacitats; per exemple, poden separar mostres en tres nivells: segons la solubilitat o volatilitat –cromatografia de gasos–, però també en funció de la massa de les molècules i del seu diàmetre, tot incorporant uns mòduls de mobilitat iònica», subratlla.
Arbona comenta que l’escalfament global suposa no sols un canvi en les variables ambientals, sinó també l’alteració de les relacions entre els diferents organismes que poblen l'ecosistema agrari. «Trobem les espècies cultivades, però també la fauna constituïda per plagues, depredadors i parasitoides, així com la microbiota composta per microorganismes patògens beneficiosos, tots interaccionant entre si i amb l'ambient», exposa el professor i investigador. Aquest equilibri es veurà afectat, empitjorant el desenvolupament dels cultius i la seua productivitat, fent-los més susceptibles a plagues i noves malalties; per tant, «és clau investigar cada part de l'ecosistema en relació amb el seu entorn físic i biològic i entendre quins són els mecanismes que controlen aquestes relacions. D’ací sorgeix el concepte de biologia de sistemes agraris i l'origen d'aquest projecte», conclou el professor, també membre del Seminari Interdisciplinari d’Investigació en Canvi Climàtic de l’UJI.
POTENCIAR SINERGIES CIENTÍFIQUES

Aquest nou equipament «representa una oportunitat única per a generar sinergies entre els grups d’investigació i aconseguir resultats molt potents i competitius que aporten solucions als desafiaments que afronta la societat en aquesta línia estratègica», en paraules del vicerector Jesús Lancis. Entre aquests reptes es troba l’emergència climàtica; de fet, «un bon nombre d’investigadors i investigadores de departaments i instituts de recerca de la Universitat Jaume I treballen en projectes dedicats a l’estudi dels impactes de l’escalfament global», afegeix Lancis.
El projecte Biologia de sistemes agrícoles en el context del canvi climàtic, dirigit pel professor Arbona, implica l’adquisició de tecnologia per a l'anàlisi no destructiva de paràmetres d'imatge hiperespectral –la qual servirà per a l'estudi de característiques bioquímiques de parts vegetatives i fruits– i d’un equip portàtil integrat per a paràmetres d'intercanvi gasós i de fluorescència de clorofil·les dedicat al comportament fisiològic dels cultius sotmesos a condicions ambientals adverses, a més d’equips d'espectrometria de masses acoblats a sistemes de separació de mostres d'alta eficiència per a la caracterització metabolòmica de mostres vegetals i ambientals.
El Departament de Ciències Agràries i del Medi Natural està compost per personal docent i investigador que treballa distintes línies d'investigació orientades a la reducció de l'impacte ambiental de l'agricultura i a la millora de la qualitat. La manera d'abordar aquest problema és múltiple i els grups utilitzen diverses plantes model, microorganismes i insectes i apliquen diferents aproximacions bioquímiques, de biologia molecular i cromatogràfiques. S'hi estudia l'efecte dels diversos tipus d'estrès biòtic i abiòtic sobre la fisiologia, bioquímica, metabolòmica, genòmica i paràmetres de qualitat de les plantes. Actualment, els grups d'investigació que estan en funcionament són: Bioquímica i Biotecnologia, Ecofisiologia i Biotecnologia, Maneig Integrat de Plagues Agrícoles, Millora de la Qualitat Agroalimentària, Metabolic Integration and Cell Signaling i Crop Protection and Molecular Biology.

Español:
La Universitat Jaume I (UJI) continúa modernizando sus equipamientos de investigación científica y la última adquisición llegada al Servicio Central de Instrumentación Científica, gracias a la cofinanciación de la Generalitat Valenciana y los fondos FEDER en su convocatoria de 2018, con dos espectrómetros de masas que servirán para estudiar la influencia del cambio climático en la agricultura. Aun así, esta infraestructura promovida desde el Grupo de investigación en Ecofisiología y Biotecnología del Departamento de Ciencias Agrarias y del Medio natural será empleada por otros ámbitos de estudio como, por ejemplo, la biomedicina, la química ambiental, la medicina forense o la bioquímica.
Estos aparatos de espectrometría de masas recientemente llegados a la UJI se han adquirido al amparo del proyecto Biología de sistemas agrícolas en el contexto del cambio climático, cuyo investigador responsable es el profesor Vicent Arbona. Esta iniciativa recibió un presupuesto de 960.663,34 euros de subvenciones de la Generalitat Valenciana para infraestructuras y equipamientos de I+D+i, con cofinanciación por la Unión Europea a través del programa operativo del Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER) de la Comunidad Valenciana 2014-2020. En concreto, han costado 817.000 euros. En esta convocatoria la UJI consiguió casi dos millones de euros para equipos científicos y técnicos.
El vicerrector de Investigación y Transferencia, Jesús Lancis, asevera que la renovación de este equipamiento científico es «absolutamente necesaria para fortalecer las capacidades de investigación de los varios grupos e institutos de la UJI. De hecho, permite realizar experimentación avanzada en los ámbitos de conocimiento de la ciencia, la tecnología y la salud, así como también desarrollar capacidades y ofrecer nuevos servicios tecnológicos a la sociedad de Castelló».
El profesor Vicent Arbona, del Departamento de Ciencias Agrarias y del Medio Natural de la Escuela Superior de Tecnología y Ciencias Experimentales (ESTCE), explica que los dos espectrómetros de masas, acoplados a técnicas de separación de alta eficiencia, servirán para estudiar la influencia del cambio climático en los cultivos y su impacto en la producción y calidad de los productos agrarios. «Aumentarán la capacidad analítica de UJI, tanto de muestras líquidas como gaseosas. Estos equipos presentan nuevas capacidades; por ejemplo, pueden separar muestras a tres niveles: según la solubilidad o volatilidad –cromatografía de gases–, pero también en función de la masa de las moléculas y de su diámetro, incorporando unos módulos de movilidad iónica», subraya.
Arbona comenta que el calentamiento global supone no solo un cambio en las variables ambientales, sino también la alteración de las relaciones entre los diferentes organismos que pueblan el ecosistema agrario. «Encontramos las especies cultivadas, pero también la fauna constituida por plagas, depredadores y parasitoides, así como la microbiota compuesta por microorganismos patógenos beneficiosos, interaccionando entre ellos y con el ambiente», expone el profesor e investigador. Este equilibrio se verá afectado, empeorando el desarrollo de los cultivos y su productividad, haciéndolos más susceptibles a plagas y nuevas enfermedades; por tanto, «es clave investigar cada parte del ecosistema en relación con su entorno físico y biológico y entender cuáles son los mecanismos que controlan estas relaciones. De aquí surge el concepto de biología de sistemas agrarios y el origen de este proyecto», concluye el profesor, también miembro del Seminario Interdisciplinario de Investigación en Cambio Climático de la UJI.
POTENCIAR SINERGIAS CIENTÍFICAS
Este nuevo equipamiento «representa una oportunidad única para generar sinergias entre los grupos de investigación y conseguir resultados muy potentes y competitivos que aporten soluciones a los desafíos que afronta la sociedad en esta línea estratégica», en palabras del vicerrector Jesús Lancis. Entre estos retos se encuentra la emergencia climática; de hecho, «un buen número de investigadores e investigadoras de departamentos e institutos de investigación de la Universitat Jaume I trabajan en proyectos dedicados al estudio de los impactos del calentamiento global», añade Lancis.
El proyecto Biología de sistemas agrícolas en el contexto del cambio climático, dirigido por el profesor Arbona, implica la adquisición de tecnología para el análisis no destructivo de parámetros de imagen hiperespectral –la cual servirá para el estudio de características bioquímicas de partes vegetativas y frutos– y de un equipo portátil integrado para los parámetros de intercambio gaseoso y de fluorescencia de clorofilas dedicado al comportamiento fisiológico de los cultivos sometidos a condiciones ambientales adversas, además de equipos de espectrometría de masas acoplados a sistemas de separación de muestras de alta eficiencia para la caracterización metabolómica de muestras vegetales y ambientales.
El Departamento de Ciencias Agrarias y del Medio Natural está compuesto por personal docente e investigador que trabaja distintas líneas de investigación orientadas a la reducción del impacto ambiental de la agricultura y a la mejora de la calidad. La manera de abordar este problema es múltiple y los grupos utilizan diversas plantas modelo, microorganismos e insectos y aplican diferentes aproximaciones bioquímicas, de biología molecular y cromatográficas. Se estudia el efecto de los varios tipos de estrés biótico y abiótico sobre la fisiología, bioquímica, metabolómica, genómica y parámetros de calidad de las plantas. Actualmente, los grupos de investigación que están en funcionamiento son: Bioquímica y Biotecnología, Ecofisiología y Biotecnología, Manejo Integrado de Plagas Agrícolas, Mejora de la Calidad Agroalimentaria, Metabolic Integration and Cell Signaling y Crop Protection and Molecular Biology.