Valencià:
El politòleg i professor de la University of Sydney i el WZB-Berlin, John Keane, considerat una de les veus polític-filosòfiques més rellevants del panorama internacional, ha sigut el protagonista de la inauguració del XI Cicle de Conferències «La democràcia hui» de la Universitat Jaume I, unes jornades centrades en analitzar els reptes ètics que planteja la digitalització de les democràcies actuals a través de la reflexió crítica de filòsofs, sociòlegs, pedagogs i economistes, entre altres.
La intervenció del politòleg australià ha centrat la seua atenció en analitzar de manera crítica com la tecnologia està transformant el context sociopolític amb una presència cada vegada més rellevant de la intel·ligència artificial i la robòtica en totes les esferes, una discussió sobre la forma en el qual aquest context de domini tecnològic afecta a la democràcia que descansa sota el títol «La nova era de la revolució de les màquines». No en va, el politòleg ha assegurat que la societat actual està immersa en «una revolució sense precedents, la revolució de les màquines, que transforma tot àmbit d'activitat humana i les seues relacions».
«El meu treball ací no és donar cap resposta. Tot el contrari, busque plantejar unes qüestions necessàries i bàsiques que haurien d'estar presents en la taula de decisions públiques», ha assegurat. Per a això, Keane ha proposat 10 punts bàsics a manera de consells, que són, al seu torn, «indicadors de possibles problemàtiques» amb l'objectiu d'ajudar a comprendre una situació «que encara està en cerns. És una revolució inacabada que ja afecta a tota mena de qüestions: polítiques, socials, públiques i sociològiques». En el mateix sentit, ha recordat: «Tant si ens agrada com si no, no podem escapar dels efectes de l'evolució tecnològica».
Durant el repàs als punts d'anàlisis, el politòleg ha volgut remarcar alguns d'ells com a necessaris per a entendre «la complexitat» d'una revolució que «ens obliga a reconsiderar el significat de la la nostra condició humana». Així, és «indispensable» entendre que l'avanç tecnològic, encapçalat pel gran abast de les màquines i la intel·ligència artificial en tota mena de context, «no té precedents» malgrat estar encara en els seus inicis. Un altre concepte central és acceptar que les màquines intel·ligents són un mitjà de comunicació nou que, a més, compten amb un sistema de neurones artificials que operen molt més ràpid que el celebre humà. «Les màquines cada vegada tenen major capacitat per a un aprenentatge profund», ha assegurat Keane, que afig: «En aquest context es fa indispensable preguntar-se pels límits, comprendre les barreres pràctiques que existeixen a l'hora de crear màquines intel·ligents».
Sense oblidar-se de recordar el paper que juga el «talent col·lectiu per a l'antropomorfisme» de l'ésser humà en el conflicte, el professor ha insistit en la necessitat de realitzar preguntes democràtiques respecte al control del poder de les màquines, així com de posar sobre la taula de debat de decisions públiques la regulació del comandament del disseny i les aplicacions dels robots. «La robòtica no és una qüestió tècnica, sinó política». Els que posseïsquen el control de la gestió de les màquines podrà monopolitzar el poder futur. Un assumpte «d'indubtable interés públic, òbvia i de gran rellevància, però que no està de moda».
Per a acabar una intervenció marcada per tota mena d'exemples i amb referències contextuals d'altres autors com Marshall McLuhan, Nicholas Carr, Frank Pasquale o Karel Capek, Keane afirma que el seu desig és «convertir aquest debat en decisions democràtiques per a esbrinar com pot aquesta revolució ajudar a aconseguir objectius equitatius i que impulsen civilitzacions i societats civils», ja que el mal ús del poder tecnològic pot tindre grans conseqüències. «La robòtica, utilitzada com a arma autònoma, podria convertir-se en les Kalashnikovs del demà», ha sentenciat.
En l'onzena edició del cicle de conferències, a més del professor Keane, participarà la professora de Sociologia de la Universitat de Barcelona, Gemma Galdón-Clavell (5 de març); el professor de Ciències de l'Educació de l'UJI, Jordi Adell (27 abril); el professor de Ciències Cognitives i Humanitats de la Universitat del País Basc, Anibal Monasterio (4 de maig); i el professor de Filosofia per a la Moral de la Universitat Jaume I, Patrici Calvo (25 de maig).
Fotografies

Español:
El politólogo y profesor de la University of Sydney y el WZB-Berlin, John Keane, considerado una de las voces político-filosóficas más relevantes del panorama internacional, ha sido el protagonista de la inauguración del XI Ciclo de Conferencias «La democracia hoy» de la Universitat Jaume I, unas jornadas centradas en analizar los retos éticos que plantea la digitalización de las democracias actuales a través de la reflexión crítica de filósofos, sociólogos, pedagogos y economistas, entre otros.
La intervención del politólogo australiano ha centrado su atención en analizar de forma crítica cómo la tecnología está trasformando el contexto sociopolítico con una presencia cada vez más relevante de la inteligencia artificial y la robótica en todas las eferas, una discusión sobre la forma en el que este contexto de dominio tecnológico afecta a la democracia que descansa bajo el título «La nueva era de la revolución de las máquinas». No en vano, el politólogo ha asegurado que la sociedad actual está inmersa en «una revolución sin precedentes, la revolución de las máquinas, que trasforma todo ámbito de actividad humana y sus relaciones».
«Mi trabajo aquí no es dar ninguna respuesta. Todo lo contrario, busco plantear unas cuestiones necesarias y básicas que deberían estar presentes en la mesa de decisiones públicas», ha asegurado. Para ello, Keane ha propuesto 10 puntos básicos a modo de consejos, que son, a su vez, «indicadores de posibles problemáticas» con el objetivo de ayudar a comprender una situación «que todavía está en ciernes. Es una revolución inacabada que ya afecta a todo tipo de cuestiones: políticas, sociales, públicas y sociológicas». En el mismo sentido, ha recordado: «Tanto si nos gusta como si no, no podemos escapar de los efectos de la evolución tecnológica».
Durante el repaso a los puntos de análisis, el politólogo ha querido remarcar algunos de ellos como necesarios para entender «la complejidad» de una revolución que «nos obliga a reconsiderar el significado de la nuestra condición humana». Así, es «indispensable» entender que el avance tecnológico, encabezado por el gran alcance de las máquinas y la inteligencia artificial en todo tipo de contexto, «no tiene precedentes» pese a estar todavía en sus inicios. Otro concepto central es aceptar que las máquinas inteligentes son un medio de comunicación nuevo que, además, cuentan con un sistema de neuronas artificiales que operan mucho más rápido que el celebro humano. «Las máquinas cada vez tienen mayor capacidad para un aprendizaje profundo», ha asegurado Keane, que añade: «En este contexto se hace indispensable preguntarse por los límites, comprender las barreras prácticas que existen a la hora de crear máquinas inteligentes».
Sin olvidarse de recordar el papel que juega el «talento colectivo para el antropomorfismo» del ser humano en el conflicto, el profesor ha insistido en la necesidad de realizar preguntas democráticas respecto al control del poder de las máquinas, así como de poner sobre la mesa de debate de decisiones públicas la regulación del mando del diseño y las aplicaciones de los robots. «La robótica no es una cuestión técnica, sino política», Los que posean el control de la gestión de las máquinas podrá monopolizar el poder futuro. Un asunto «de indudable interés público, obvia y de gran relevancia, pero que no está de moda».
Para terminar una intervención marcada por todo tipo de ejemplos y con referencias contextuales de otros autores como Marshall McLuhan, Nicholas Carr, Frank Pasquale o Karel Capek, Keane afirma que su deseo es «convertir este debate en decisiones democráticas para averiguar cómo puede esta revolución ayudar a conseguir objetivos equitativos y que impulsen civilizaciones y sociedades civiles», puesto que el mal uso del poder tecnológico puede tener grandes consecuencias. «La robótica, utilizada como arma autónoma, podría convertirse en las Kalashnikovs del mañana», ha sentenciado.
En la undécima edición del ciclo de conferencias, además del profesor Keane, participará la profesora de Sociología de la Universitat de Barcelona, Gemma Galdón-Clavell (5 de marzo); el profesor de Ciencias de la Educación de la UJI, Jordi Adell (27 abril); el profesor de Ciencias Cognitivas y Humanidades de la Universidad del País Vasco, Anibal Monasterio (4 de mayo); y el profesor de Filosofía para la Moral de la Universitat Jaume I, Patrici Calvo (25 de mayo).
Fotografías