Valencià:
Eric Maskin, professor a Harvard i Premi Nobel d'Economia 2007 al costat de Leonid Hurwicz i Roger B. Myerson, ha participat en un col·loqui amb professors i investigadors de l'àmbit econòmic i empresarial de la Universitat Jaume I, organitzat per la Facultat de Ciències Jurídiques i Econòmiques amb la Fundació Premis Rei Jaume I. 
Durant el col·loqui Maskin ha reflexionat sobre algunes qüestions relacionades amb la política als Estats Units com ara el sistema electoral, la decisió de Trump de no donar suport a l’Acord de París per fer front al canvi climàtic o com afectarà la seua política a les universitats i la investigació.
En primer lloc ha comentat que ha dedicat part del seu treball tècnic a estudiar sistemes electorals que realment representen els interessos de la població. En aquest sentit, ha explicat que «el resultat de les eleccions presidencials dels Estats Units hauria sigut molt diferent si l’elecció primària que es fa dels candidats republicans fora d’una altra forma perquè realment Trump no tenia la majoria, sols un 30% o 40%, però el vot dels altres candidats estava dividit. «En la meua opinió el resultat no té sentit democràtic perquè si el votant haguera pogut comparar els candidats front a front individualment el vot seria diferent. Un sistema millor seria permetre als votants fer un rànquing dels candidats», ha assenyalat.
Maskin també ha fet una reflexió sobre la qualitat de la democràcia en la qual ha afirmat que «el secret per a dissenyar un sistema democràtic amb èxit és trobar l’equilibri entre l’elecció dels experts que ens representen i la seua destitució quan no compleixen amb les seues responsabilitats».
Pel que fa a l’Acord de París, Maskin ha apuntat que és decebedor i que suposarà fer encara més difícil la lluita contra el canvi climàtic. No obstant, ha apuntat que a pesar que el govern federal no farà massa en aquest sentit, les ciutats i els estats han donat suport a aquestes iniciatives. «Els Estats Units estan descentralitzats en molts aspectes i gran part de les decisions es prenen en l’àmbit local o estatal i això és encoratjador. A més, les decisions de Trump són reversibles i espere un canvi de president en quatre anys o, amb sort, abans», ha afirmat.
De la mateixa manera, ha assenyalat que Trump no és «perillós» per a les universitats gràcies a aquesta descentralització. Així mateix, ha explicat que la majoria de les universitats són privades encara que tinguen una part de fons públics. «Trump pot fer un poc de mal si redueix els fons de la National Science Foundation, que és exactament el que pretén fer, però per a prendre aquesta decisió s’ha d’aprovar al congrés i històricament sempre han donat un bon suport a la investigació», ha assenyalat l’economista.
Durant el col·loqui també s’ha debatut sobre com l’economia pot millorar els reptes globals actuals. En aquest sentit, Maskin ha explicat que l’economia funciona millor si se centra en els fonaments, més que en les eventualitats del moment, perquè normalment allò que passa ara té molt a veure amb allò que ha tingut lloc molt abans. Com a exemple ha posat la crisi financera de 2008, en la qual els economistes van ser criticats per no predir-la. «L’errada més gran no és no haver anticipat la recessió sinó que els economistes no posaren de manifest tota la teoria que existeix des de fa dècades sobre els sistemes financers no regulats apropiadament i la seua imminent caiguda o inestabilitat», ha afirmat.
Finalment, s’ha tractat el tema de les desigualtats. Sobre aquesta qüestió el professor ha assenyalat que no és una tendència actual, que ja ha passat abans en els darrers 150 anys d’història, amb una millora en els anys 60 i 70 gràcies a l’accés a l’educació, els sindicats de treballadors i l’alliberament del mercat. «Trump ha atret a la gent que no obté millores salarials, però no ofereix solucions reals i és important que les trobem», ha apuntat. «Una de les possibles solucions és la millora de la redistribució econòmica a través de la reforma del sistema de impostos perquè els que estan per davall obtinguen més, justament el contrari del que està fent Trump», ha apuntat.
Fotografies

Español:
Eric Maskin, profesor en Harvard y Premio Nobel de Economía 2007 junto a Leonid Hurwicz y Roger B. Myerson, ha participado en un coloquio con profesores e investigadores del ámbito económico y empresarial de la Universitat Jaume I, organizado por la Facultad de Ciencias Jurídicas y Económicas con la Fundación Premios Rey Jaume I. 
Durante el coloquio Maskin ha reflexionado sobre algunas cuestiones relacionadas con la política en los Estados Unidos como el sistema electoral, la decisión de Trump de no apoyar al Acuerdo de París para hacer frente al cambio climático o cómo afectará su política a las universidades y la investigación. 
En primer lugar, ha comentado que ha dedicado parte de su trabajo técnico a estudiar sistemas electorales que realmente representen los intereses de la población. En este sentido, ha explicado que «el resultado de las elecciones presidenciales de los Estados Unidos habría sido muy diferente si la elección primaria que se hace de los candidatos republicanos fuera de otra forma porque realmente Trump no tenía la mayoría, sólo un 30% o 40%, pero el voto de los otros candidatos estaba dividido. «En mi opinión el resultado no tiene sentido democrático porque si el votante hubiera podido comparar los candidatos frente a frente individualmente el voto sería diferente. Un sistema mejor sería permitir a los votantes hacer un ranking de los candidatos», ha señalado.
Maskin también ha hecho una reflexión sobre la calidad de la democracia en la que ha afirmado que «el secreto para diseñar un sistema democrático con éxito es encontrar el equilibrio entre la elección de los expertos que nos representan y su destitución cuando no cumplen con sus responsabilidades».
En cuanto al Acuerdo de París, Maskin ha apuntado que es decepcionante y que supondrá hacer todavía más difícil la lucha contra el cambio climático. No obstante, ha apuntado que a pesar de que el gobierno federal no hará demasiado en este sentido, las ciudades y los estados han apoyado estas iniciativas. «Los Estados Unidos están descentralizados en muchos aspectos y gran parte de las decisiones se toman en el ámbito local o estatal y esto es alentador. Además, las decisiones de Trump son reversibles y espero un cambio de presidente en cuatro años o, con suerte, antes», ha afirmado.
Del mismo modo, ha señalado que Trump no es «peligroso» para las universidades gracias a esta descentralización. Así mismo, ha explicado que la mayoría de las universidades son privadas aunque tengan una parte de fondos públicos. «Trump puede hacer algo de daño si reduce los fondos de la National Science Foundation, que es exactamente el que pretende hacer, pero para tomar esta decisión se tiene que aprobar en el congreso e históricamente siempre han dado un buen apoyo a la investigación», ha señalado el economista.
Durante el coloquio también se ha debatido sobre cómo la economía puede mejorar los retos globales actuales. En este sentido, Maskin ha explicado que la economía funciona mejor si se centra en los fundamentos, más que en las eventualidades del momento, porque normalmente aquello que pasa ahora tiene mucho que ver con aquello que ha tenido lugar mucho antes. Como ejemplo ha puesto la crisis financiera de 2008, en la que los economistas fueron criticados por no predecirla. «El error más grande no es no haber anticipado la recesión, sino que los economistas no pusieron de manifiesto toda la teoría que existe desde hace décadas sobre los sistemas financieros no regulados apropiadamente y su inminente caída o inestabilidad», ha afirmado.
Finalmente, se ha tratado el tema de las desigualdades. Sobre esta cuestión el profesor ha señalado que no es una tendencia actual, que ya ha pasado antes en los últimos 150 años de historia, con una mejora en los años 60 y 70 gracias al acceso a la educación, los sindicatos de trabajadores y la liberación del mercado. «Trump ha atraído a la gente que no obtiene mejoras salariales, pero no ofrece soluciones reales y es importante que las encontremos», ha apuntado. «Una de las posibles soluciones es la mejora de la redistribución económica a través de la reforma del sistema de impuestos para que los que están por debajo obtengan más, justamente lo contrario del que está haciendo Trump», ha apuntado.
Fotografías