Valencià:
L'anàlisi de dades de l'Enquesta Financera de les Famílies, inclosa en el Pla Estadístic Nacional, posa de manifest que la convivència de progenitors de 50 a 75 anys amb fills majors de 30 anys en la llar familiar té un efecte advers en el benestar de les mares, especialment si es tracta de fills adults de sexe masculí.
Als països del sud d'Europa més del 40% dels adults entre 25 i 34 anys viuen a casa dels seus pares i l'edat mitjana d'eixida de la llar familiar és de 29,8 anys. A part d'aspectes econòmics, els contextos culturals dels països mediterranis semblen explicar aquests resultats, atès que es caracteritzen tradicionalment per vincles familiars més forts i una divisió menys equitativa del treball domèstic.
L'Enquesta Financera de les Famílies, que es realitza de manera triennal, conté informació detallada sobre la situació econòmica de les llars espanyoles i demogràfica sobre els seus membres i la relació entre ells. Per a l'estudi, el personal investigador ha analitzat els resultats referits als progenitors d'entre 50 i 75 anys, i les seues respostes sobre el grau de satisfacció amb la seua vida, seguint-los a través del temps i observant l'efecte de l'emancipació dels fills o de la seua tornada a la llar familiar.
Les mares reporten nivells més baixos de satisfacció amb la vida (d'una magnitud equivalent a una deterioració de la seua salut de «molt bo» a «acceptable») si tenen fills de més de 30 anys en la llar. No obstant això, no hi ha evidències similars en el cas dels pares, del que es dedueix que les mares s'enfronten a una càrrega major que les seues parelles quan hi ha fills adults vivint en la llar familiar. Els investigadors també consideren que seria rellevant estudiar l'impacte sobre el benestar dels fills, la qual cosa esperen poder realitzar en futures investigacions.
Segons manifesta l'equip investigador, «en un context internacional en el qual la convivència entre pares i fills és cada vegada més comú des de la crisi financera i, en els últims anys per l'increment del cost de la vida, és important tenir en compte que la convivència entre generacions pot afectar negativament el benestar dels progenitors i, en particular, segons vam mostrar en el nostre estudi, el de les mares. Això suggereix un motiu addicional per a elaborar mesures de política econòmica i social que contribuïsquen a facilitar l'emancipació dels joves».
L'article publicat en Social Science & Medicine «The impact of adult children living at home on the well-being of Spanish parents: evidence from panell data» per María José Gil-Moltó i Arne Risa Hole, del Grup d'Economia Experimental i Computacional de l'UJI, forma part d'una nova línia d'investigació en la qual s'estudien les relacions o interconnexions entre l'economia i la satisfacció amb la vida, el benestar, la presa de decisions o la salut.
Aquesta línia d'investigació s'obri amb l'arribada d'aquests dos docents i investigadors al Departament d'Economia des de la Universitat de Sheffield. Hole és especialista en les àrees d'Economia de la Salut i Microeconometria i Gil-Moltó en Microeconomia. Tots dos s'han integrat en l'Àrea de Fonaments de l'Anàlisi Econòmica de la universitat pública de Castelló.
Article publicat: https://doi.org/10.1016/j.socscimed.2023.116492

Español:
El análisis de datos de la Encuesta Financiera de las Familias, incluida en el Plan Estadístico Nacional, pone de manifiesto que la convivencia de progenitores de 50 a 75 años con hijos mayores de 30 años en el hogar familiar tiene un efecto adverso en el bienestar de las madres, especialmente si se trata de hijos adultos de sexo masculino.
En los países del sur de Europa, más del 40% de los adultos entre 25 y 34 años viven en casa de sus padres y la edad media de salida del hogar familiar es de 29,8 años. Aparte de aspectos económicos, los contextos culturales de los países mediterráneos parecen explicar estos resultados, dado que se caracterizan tradicionalmente por vínculos familiares más fuertes y una división menos equitativa del trabajo doméstico.
La Encuesta Financiera de las Familias, que se realiza de forma trienal, contiene información detallada sobre la situación económica de los hogares españoles y demográfica sobre sus miembros y la relación entre ellos. Para el estudio, el personal investigador ha analizado los resultados referidos a los progenitores de entre 50 y 75 años, y sus respuestas sobre el grado de satisfacción con su vida, siguiéndolos a través del tiempo y observando el efecto de la emancipación de los hijos o de su vuelta al hogar familiar.
Las madres reportan niveles más bajos de satisfacción con la vida (de una magnitud equivalente a un deterioro de su salud de «muy bueno» a «aceptable») si tienen hijos de más de 30 años en el hogar. Sin embargo, no hay evidencias similares en el caso de los padres, de lo que se deduce que las madres se enfrentan a una carga mayor que sus parejas cuando hay hijos adultos viviendo en el hogar familiar. Los investigadores también consideran que sería relevante estudiar el impacto sobre el bienestar de los hijos, lo cual esperan poder realizar en futuras investigaciones.
Según manifiesta el equipo investigador, «en un contexto internacional en el que la convivencia entre padres e hijos es cada vez más común desde la crisis financiera y, en los últimos años por el incremento del coste de la vida, es importante tener en cuenta que la convivencia entre generaciones puede afectar negativamente el bienestar de los progenitores y, en particular, según mostramos en nuestro estudio, el de las madres. Esto sugiere un motivo adicional para elaborar medidas de política económica y social que contribuyan a facilitar la emancipación de los jóvenes».
El artículo publicado en Social Science & Medicine «The impact of adult children living at home on the well-being of Spanish parents: evidence from panel data» por María José Gil-Moltó y Arne Risa Hole, del Grupo de Economía Experimental y Computacional de la UJI, forma parte de una nueva línea de investigación en la que se estudian las relaciones o interconexiones entre la economía y la satisfacción con la vida, el bienestar, la toma de decisiones o la salud.
Esta línea de investigación se abre con la llegada de estos dos docentes e investigadores al Departamento de Economía desde la Universidad de Sheffield. Hole es especialista en las áreas de Economía de la Salud y Microeconometría y Gil-Moltó en Microeconomía. Ambos se han integrado en el Área de Fundamentos del Análisis Económico de la universidad pública de Castellón.
Artículo publicado: https://doi.org/10.1016/j.socscimed.2023.116492