Valencià:
Un estudi de la Universitat Jaume I (UJI) demostra que els informes ambientals de la indústria de la moda s'alineen amb els reptes globals en l'àmbit de la sostenibilitat, tanmateix, no revelen els seus impactes més rellevants durant la cadena de subministrament de la producció tèxtil. Els resultats de la investigació europea liderada per la catedràtica María Jesús Muñoz Torres del grup SoGReS-MF s'acaben de publicar en la revista Environment, Development and Sustainability.
Aquest treball s'ha basat en l'anàlisi dels desafiaments ambientals globals per al sector de la moda des de dues perspectives: l'anàlisi de la informació corporativa de 31 empreses líders en sostenibilitat, pertanyents a totes les fases del cicle de vida de producció tèxtil i el càlcul dels impactes mediambientals recollits en la Petjada Ambiental Europea, mitjançant un procés de simulacions denominat del bressol a la tomba. En concret, es van dissenyar tres cicles de vida complets del producte estrela del sector, les samarretes, des de la producció de matèries primeres, fins a la comercialització i processos de final de vida dels productes per a tindre una visió clara dels impactes ambientals reals i on i com es produeixen.
Les simulacions realitzades pel grup SoGReS-MF de la Facultat de Ciències Jurídiques i Econòmiques posen de manifest que els majors impactes ambientals del sector de la moda «no ocorren en les últimes fases de la vida dels productes per processos de reciclatge o d'extensió de la vida útil, sinó que tenen lloc durant les primeres fases del cicle de vida, durant la producció de matèries primeres i el processament per a la fabricació de peces de roba», com expliquen les autores. A més a més, els danys més importants «se circumscriuen a la gestió d'un recurs molt escàs en moltes parts del planeta, com és l'aigua, i a l'efecte dels processos de producció sobre la salut humana», argumenta la catedràtica del Departament de Finances i Comptabilitat de l'UJI María Jesús Muñoz Torres, qui recorda que aquest estudi es desenvolupa en el marc del projecte europeu Sustainable Market Actors for Responsible Trade (SMART), finançat a través del programa H2020.
Les conclusions evidencien, per exemple, que les companyies se centren amb major èmfasi a divulgar indicadors de canvi climàtic, en relació a les emissions de CO2 responsables de l’escalfament global i tenint en compte documents internacionals com ara l'Acord de París de 2015 de les Nacions Unides. No obstant això, els impactes ambientals més rellevants de la moda es concentren durant les fases de producció de matèries primeres, per l'elevat consum d'aigua o la seua contaminació, i la utilització de territori, o durant la confecció, a causa dels seus efectes sobre la salut humana, cancerígens i no, generats per la toxicitat dels processos.
El grup d'investigació de l'UJI Sostenibilitat de les Organitzacions i Gestió de la Responsabilitat Social-Mercats Financers (SoGReS-MF) ha analitzat en aquest treball els efectes ambientals del sector de la moda tenint en compte els seus impactes globals al llarg de les seues cadenes de subministrament per a conèixer també si la informació oferida per les empreses del sector tèxtil en els seus informes de sostenibilitat i les seues webs corporatives està alineada amb els desafiaments ambientals globals i els punts crítics determinats per la seua petjada ambiental. «S'ha comparat la informació que ofereixen les empreses a través dels seus informes de sostenibilitat i responsabilitat corporativa, amb els punts crítics dels seus impactes segons l'estàndard de Petjada Ambiental Europea i en relació a compromisos en sostenibilitat de l'agenda global», subratllen.
MANCANCES EN LA INFORMACIÓ AMBIENTAL DE LES EMPRESES
Els resultats d'aquest treball del grup Sogres-MF de l'UJI, coordinat per la catedràtica del Departament de Finances i Comptabilitat María Ángeles Fernández, demostren que, encara que existeix coherència en la divulgació dels impactes de les empreses del sector amb els desafiaments ambientals globals, sobretot canvi climàtic, hi ha, des de la seua perspectiva, «una enorme desconnexió entre els punts crítics d'impacte ambiental específics del sector, obtinguts a través de l'anàlisi de la seua petjada ambiental, i la informació subministrada per les empreses tèxtils».
Aquesta investigació també suggereix que les empreses «podrien estar gestionant els problemes ambientals relacionats amb les preocupacions ambientals globals, però ignorant aquells més crítics i veritablement rellevants des d'un punt de vista tècnic, d'acord amb la naturalesa de la seua activitat. En conseqüència, «no sols és necessari tindre en compte la consciència corporativa respecte als desafiaments ambientals globals, sinó també abordar els punts crítics ambientals reals a nivell sectorial», agreguen les responsables de l'estudi.
En un context internacional, en opinió del grup d'investigació SoGReS-MF de l'UJI, és crucial mesurar i informar sobre els impactes en aspectes ambientals de les empreses, tenint en compte totes les seues cadenes de subministrament. Els resultats obtinguts en aquest treball europeu ajuden als actors de les cadenes de producció globals, als reguladors i a altres organitzacions i individus, com ara els consumidors finals, interessats a conèixer en profunditat el problema i abordar el desafiament de la seua gestió.
Algunes de les principals línies d'investigació del grup SoGReS-MF, integrat per investigadores i investigadors de finances sostenibles i, alhora, membre de l’Institut Interuniversitari de Desenvolupament Social i Pau (IUDESP) són les finances sostenibles i la inversió socialment responsable; la banca ètica; la incorporació de la sostenibilitat en els models i eines de gestió ambiental, entre altres. Per part seua, la coordinadora d'aquest estudi, María Jesús Muñoz Torres és catedràtica del Departament de Finances i Comptabilitat de l'UJI, coordina el Programa de Doctorat en Estudis Internacionals en Pau, Conflictes i Desenvolupament i el Màster of Business Administration (MBA) en l'UJI. Els seus interessos de recerca inclouen temes relacionats amb la sostenibilitat en els mercats financers i la integració de la sostenibilitat en l'avaluació de les organitzacions i l'economia circular.
 
Sustainable supply chain management in a global context: a consistency analysis in the textile industry between environmental management practices at company level and sectoral and global environmental challenges María Jesús Muñoz‐Torres. María Ángeles Fernández‐Izquierdo · Juana María Rivera‐Lirio· Idoya Ferrero‐Ferrero · Elena Escrig‐Olmedo. Environment, Development and Sustainability https://doi.org/10.1007/s10668-020-00748-4

Español:
Un estudio de la Universitat Jaume I (UJI) demuestra que los informes ambientales de la industria de la moda se alinean con los retos globales en el ámbito de la sostenibilidad, sin embargo, no revelan sus impactos más relevantes durante la cadena de suministro de la producción textil. Los resultados de la investigación europea liderada por la catedrática María Jesús Muñoz Torres del grupo SoGReS-MF se acaban de publicar en la revista Environment, Development and Sustainability.
Este trabajo se ha basado en el análisis de los desafíos ambientales globales para el sector de la moda desde dos perspectivas: el análisis de la información corporativa de 31 empresas líderes en sostenibilidad, pertenecientes a todas las fases del ciclo de vida de producción textil y el cálculo de los impactos medioambientales recogidos en la Huella Ambiental Europea, mediante un proceso de simulaciones denominado de la cuna a la tumba. En concreto, se diseñaron tres ciclos de vida completos del producto estrella del sector, las camisetas, desde la producción de materias primas, hasta la comercialización y procesos de fin de vida de los productos para tener una visión clara de los impactos ambientales reales y dónde y cómo se producen.
Las simulaciones realizadas por el grupo SoGReS-MF de la Facultad de Ciencias Jurídicas y Económicas ponen de manifiesto que los mayores impactos ambientales del sector de la moda «no ocurren en las últimas fases de la vida de los productos por procesos de reciclaje o de extensión de la vida útil, sino que tienen lugar durante las primeras fases del ciclo de vida, de producción de materias primas y procesado para la fabricación de prendas», como explican las autoras. Además, los daños más importantes «se circunscriben a la gestión de un recurso muy escaso en muchas partes del planeta, como es el agua, y a los efectos de los procesos de producción sobre la salud humana», argumenta la catedrática del Departamento de Finanzas y Contabilidad de la UJI María Jesús Muñoz Torres, quien recuerda que este estudio se desarrolla en el marco del proyecto europeo Sustainable Market Actors for Responsible Trade (SMART) financiado a través del programa H2020. 
Las conclusiones evidencian, por ejemplo, que las compañías se centran con mayor énfasis en divulgar indicadores de cambio climático, en relación a las emisiones de CO2 responsables del calentamiento global y teniendo en cuenta documentos internacionales como el Acuerdo de París de 2015 de las Naciones Unidas. Sin embargo, los mayores impactos ambientales de la moda se concentran durante las fases de producción de materias primas, por el elevado consumo de agua o su contaminación y la utilización de territorio, o durante la confección, debido a sus efectos sobre la salud humana, cancerígenos y no, generados por la toxicidad de los procesos.
El grupo de investigación de la UJI Sostenibilidad de las Organizaciones y Gestión de la Responsabilidad Social-Mercados Financieros (SoGReS-MF) ha analizado en este trabajo los efectos ambientales del sector de la moda teniendo en cuenta sus impactos globales a lo largo de sus cadenas de suministro para conocer también si la información ofrecida por las empresas del sector textil en sus informes de sostenibilidad y sus webs corporativas está alineada con los desafíos ambientales globales y los puntos críticos determinados por su huella ambiental. «Se ha comparado la información que ofrecen las empresas a través de sus informes de sostenibilidad y responsabilidad corporativa, con los puntos críticos de sus impactos según el estándar de Huella Ambiental Europea y en relación a compromisos en sostenibilidad de la agenda global», subrayan. 
CARENCIAS EN LA INFORMACIÓN AMBIENTAL DE LAS EMPRESAS 
Los resultados de este trabajo del grupo SoGReS-MF de la UJI, coordinado por la catedrática del Departamento de Finanzas y Contabilidad María Ángeles Fernández, demuestran que, aunque existe coherencia en la divulgación de los impactos de las empresas del sector con los desafíos ambientales globales, sobre todo cambio climático, hay, desde su perspectiva, «una enorme desconexión entre los puntos críticos de impacto ambiental específicos del sector, obtenidos a través del análisis de su huella ambiental, y la información suministrada por las empresas textiles».
Esta investigación también sugiere que las empresas «podrían estar manejando los problemas ambientales relacionados con las preocupaciones ambientales globales, pero ignorando aquellos más críticos y verdaderamente relevantes desde un punto de vista técnico, de acuerdo con la naturaleza de su actividad. En consecuencia, «no solo es necesario tener en cuenta la conciencia corporativa con respecto a los desafíos ambientales globales, sino también abordar los puntos críticos ambientales reales a nivel sectorial», agregan las responsables del estudio.
En un contexto internacional, en opinión del grupo de investigación SoGReS-MF de la UJI, es crucial medir e informar sobre los impactos en aspectos ambientales de las empresas, teniendo en cuenta todas sus cadenas de suministro. Los resultados obtenidos en este trabajo europeo ayudan a los actores de las cadenas de producción globales, a los reguladores y a otras organizaciones e individuos, como los consumidores finales, interesados en conocer en profundidad el problema y abordar el desafío de su gestión.
Algunas de las principales líneas de investigación del grupo SoGReS-MF, integrado por investigadoras e investigadores de finanzas sostenibles y, a su vez, miembro del Institut Interuniversitari de Desenvolupament Social i Paz (IUDESP) son las finanzas sostenibles y la inversión socialmente responsable; la banca ética; la incorporación de la sostenibilidad en los modelos y herramientas de gestión ambiental, entre otras. Por su parte, la coordinadora de este estudio, María Jesús Muñoz Torres es catedrática del Departamento de Finanzas y Contabilidad de la UJI, coordina el Programa de Doctorado en Estudios Internacionales en Paz, Conflictos y Desarrollo y el Máster of Business Administration (MBA) en la UJI. Sus intereses de investigación incluyen temas relacionados con la sostenibilidad en los mercados financieros y la integración de la sostenibilidad en la evaluación de las organizaciones y la economía circular.
 
Sustainable supply chain management in a global context: a consistency analysis in the textile industry between environmental management practices at company level and sectoral and global environmental challenges María Jesús Muñoz‐Torres. María Ángeles Fernández‐Izquierdo · Juana María Rivera‐Lirio· Idoya Ferrero‐Ferrero · Elena Escrig‐Olmedo. Environment, Development and Sustainability https://doi.org/10.1007/s10668-020-00748-4