Valencià:
El catedràtic de Química Inorgànica de la Universitat Jaume I de Castelló i membre de l'Institut de Materials Avançats (INAM) Eduardo Peris ha recollit el prestigiós premi Humboldt Research de la convocatòria 2019, una distinció atorgada per la fundació alemanya Alexander von Humboldt amb una dotació de 60.000 euros, la cerimònia de la qual havia sigut ajornada per l’inici de la pandèmia de la COVID-19.
La nominació del professor Peris va ser realitzada pel professor Ekkehardt Hahn de la Universitat de Münster a Alemanya, amb qui manté una col·laboració des de fa anys, i el guardó reconeix les aportacions del catedràtic de l’UJI en el camp de la química organometàl·lica i la catàlisi homogènia. De particular rellevància és la seua aportació al disseny de catalitzadors heterometàl·lics per a processos tàndem i la seua contribució a l'estudi de processos supramoleculars que influeixen en la catàlisi homogènia.
Aquests guardons premien, des de 1972, membres de la comunitat científica i acadèmica no alemanys reconeguts internacionalment en reconeixement de la seua tasca investigadora i assoliments aconseguits fins avui amb un impacte significatiu en la seua pròpia disciplina. Entre els premiats en anteriors edicions figuren nombrosos premis Nobel, així com els valencians Avelino Corma i Juan Fuster.
Eduardo Peris es va graduar en Química en 1988 a València i va realitzar la seua tesi doctoral en aquesta mateixa universitat sota la supervisió del professor Pascual Lahuerta. En 1994 es va unir al grup de Robert Crabtree en la Universitat Yale, on va romandre durant dos anys, per a treballar en un projecte d'investigació sobre la determinació d'enllaços d'hidrogen a hidrurs metàl·lics (enllaç d’hidrogen).
L'octubre de 1995 es va traslladar a la Universitat Jaume I de Castelló com a professor ajudant (1995-1997). En 1997, va promocionar a professor titular i posteriorment a catedràtic d'universitat en l'Àrea de Química Inorgànica. Durant els últims deu anys, Eduardo Peris ha prestat especial atenció al disseny de catalitzadors heterobimetàl·lics per reaccions catalítiques en processos tàndem, en les quals cada metall intervenia en una reacció mecanísticament diferent.
Més recentment, Eduardo Peris ha desenvolupat sistemes supramoleculars organometàl·lics per al reconeixement d’hidrocarburs aromàtics policíclics (PAH) i per a l'estudi de processos catalitzats homogèniament. Eduardo Peris és autor o coautor de 225 articles en revistes internacionals de química, que han rebut més de 16.000 cites. És autor de més de deu capítols de llibres o monografies i ha dirigit 18 tesis doctorals. En el període 2007-2010, Eduardo Peris ha sigut membre del Consell Assessor de la revista Organometallics de l’American Chemical Society.
De 2014 a 2018 va ser president de la Divisió de Química Organometàl·lica d'Espanya (GEQO) de la Reial Societat Espanyola de Química (RSEQ). Des de 2017 és membre del comitè d’experts del Museu de les Ciències Príncep Felip a la ciutat de València. En 2012 va ser guardonat amb el premi d'excel·lència investigadora de la RSEQ en el camp de la Investigació en Química Inorgànica i en 2021 va obtenir la Medalla Rafael Usón del Grup Especialitzat en Química Organometàl·lica de la RSEQ, màxima distinció d’aquesta institució i l’investigador més jove a aconseguir-la, per la seua contribució a la química organometàl·lica.

Español:
El catedrático de Química Inorgánica de la Universitat Jaume I de Castelló y miembro del Instituto de Materiales Avanzados (INAM) Eduardo Peris ha recogido el prestigioso premio Humboldt Research de la convocatoria 2019, una distinción otorgada por la fundación alemana Alexander von Humboldt con una dotación de 60.000 euros, cuya ceremonia había sido aplazada por el inicio de la pandemia de la COVID-19.
La nominación del profesor Peris fue realizada por el profesor Ekkehardt Hahn de la Universidad de Münster en Alemania, con quien mantiene una colaboración desde hace años, y el galardón reconoce las aportaciones del catedrático de la UJI en el campo de la química organometálica y la catálisis homogénea. De particular relevancia es su aportación al diseño de catalizadores heterometálicos para procesos tándem y su contribución al estudio de procesos supramoleculares que influyen en la catálisis homogénea.
Estos galardones premian, desde 1972, a miembros de la comunidad científica y académica no alemanes reconocidos internacionalmente en reconocimiento a su tarea investigadora y logros conseguidos hasta hoy con un impacto significativo en su propia disciplina. Entre los premiados en anteriores ediciones figuran numerosos premios Nobel, así como los valencianos Avelino Corma y Juan Fuster.
Eduardo Peris se graduó en Química en 1988 en València y realizó su tesis doctoral en esta misma universidad bajo la supervisión del profesor Pascual Lahuerta. En 1994 se unió al grupo de Robert Crabtree en la Universidad Yale, donde permaneció durante dos años, para trabajar en un proyecto de investigación sobre la determinación de enlaces de hidrógeno a hidruros metálicos (enlace de hidrógeno).
En octubre de 1995 se trasladó a la Universitat Jaume I de Castelló como profesor ayudante (1995-1997). En 1997, promocionó a profesor titular y posteriormente a catedrático de universidad en el área de Química Inorgánica. Durante los últimos diez años, Eduardo Peris ha prestado especial atención al diseño de catalizadores heterobimetálicos para reacciones catalíticas en procesos tándem, en las que cada metal intervenía en una reacción mecanísticamente diferente.
Más recientemente, Eduardo Peris ha desarrollado sistemas supramoleculares organometálicos para el reconocimiento de hidrocarburos aromáticos policíclicos (PAH) y para el estudio de procesos catalizados homogéneamente. Eduardo Peris es autor o coautor de 225 artículos en revistas internacionales de química, que han recibido más de 16.000 citas. Es autor de más de diez capítulos de libros o monografías y ha dirigido 18 tesis doctorales. En el periodo 2007-2010, Eduardo Peris ha sido miembro del Consejo Asesor de la revista Organometallics de la American Chemical Society.
De 2014 a 2018 fue presidente de la División de Química Organometálica de España (GEQO) de la Real Sociedad Española de Química (RSEQ). Desde 2017 es miembro del comité de expertos del Museo de las Ciencias Príncipe Felipe en la ciudad de València. En 2012 fue galardonado con el premio de excelencia investigadora de la RSEQ en el campo de la investigación en Química Inorgánica y en 2021 obtuvo la Medalla Rafael Usón del Grupo Especializado en Química Organometálica de la RSEQ, máxima distinción de esta institución y el investigador más joven en conseguirla, por su contribución a la química organometálica.