Valencià:
La Universitat Jaume I ha encetat avui a l'Hotel Termas Marinas El Palasiet de Benicàssim el curs «La qualitat de l'aire a Espanya», amb el qual s'obri la Universitat d'Estiu UJI 2022. La inauguració ha estat a càrrec de la rectora de l'UJI, Eva Alcón, i del director general de Qualitat de l'Aire i Avaluació Ambiental del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, Ismael Aznar, que han estat acompanyats per Joan Piquer, director general de Qualitat i Educació Ambiental de la Generalitat Valenciana; Paula Tuzón, secretària autonòmica d'Emergència Climàtica i Transició Ecològica, de la Generalitat Valenciana; l'alcaldessa de Benicàssim, Susana Marqués, i Xavier Querol, director del curs i professor investigador del CSIC.
Durant la seua intervenció, la rectora de l'UJI ha destacat «la importància d'abordar des d'una perspectiva multidisciplinària la reducció de la contaminació atmosfèrica, una contaminació que té un impacte directe sobre la nostra salut». Els estudis de l'Agència Europea de Medi Ambient reflecteixen que el deteriorament de la qualitat de l'aire se sol relacionar amb 370.000 morts a l'any a la UE. En aquest sentit, ha assegurat que «es tracta d'un dels majors desafiaments climàtics, que exigeix la implicació d'universitats, centres d'investigació, administracions, el sector privat i organitzacions ambientalistes». Alcón ha avançat que «amb aquest curs es vol recuperar la iniciativa de seminaris sobre qualitat de l'aire promoguts pel Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic i les comunitats autònomes i convertir l'UJI en seu principal d'aquests debats globals i promoure una presa de decisions basada en l'evidència científica».
Per la seua banda, el representant del govern central, Ismael Aznar, ha corroborat la necessitat de treballar per a reduir la contaminació de l'aire, ja que a pesar que «la qualitat de l'aire ha millorat a Espanya al llarg de les últimes dècades, continuem tenint seriosos problemes en context urbà, on viu la majoria de la població». Aznar ha recordat que «l'OMS, que en múltiples ocasions ha reclamat major ambició, va presentar al setembre de 2021 les seues noves directrius de qualitat de l'aire, que fixen uns objectius molt més exigents que els que recull l'actual marc normatiu i que serviran d'al·licient per a continuar treballant en la millora contínua en aquest àmbit». El director general de Qualitat de l'Aire ha explicat que el Ministeri està treballant en aqueixa línia i «està impulsant un paquet de mesures en matèria de qualitat de l'aire, moltes d'aquestes ja adoptades, dirigides a aconseguir un entorn saludable per a la ciutadania». Aznar ha incidit en el fet que «la contaminació atmosfèrica és una de les causants de malalties cròniques greus com poden ser l'asma, els problemes cardiovasculars i el càncer de pulmó».
El director del curs i professor investigador del CSIC, Xavier Querol, ha assenyalat la necessitat «d'aproximar-se al més prompte possible a les directrius que marca l'OMS, uns nivells que la majoria de les zones urbanes no compleixen actualment».
El curs ha continuat amb una taula redona en la qual s'ha debatut sobre les tendències legislatives actuals amb què les institucions volen aconseguir una millora en la qualitat de l'aire. L'oficial tècnic de l'Organització Mundial de la Salut (OMS), Roman Pérez, ha explicat que les directrius que ha marcat la institució davant la qualitat de l'aire contenen recomanacions relatives a nivells indicatius sobre la qualitat de l'aire i també objectius intermedis referits a sis contaminants clau com són la matèria particulada (MP₂,₅ y MP₁₀), l'ozó (O₃), el diòxid de nitrogen (NO₂), el diòxid de sofre (SO₂) i el monòxid de carboni (CO). El fet de complir els objectius intermedis com reduir els paràmetres de contaminació relatius a la matèria particulada també oferiria importants beneficis per a la salut, segons explica Román Pérez, com pot ser la disminució del 48% del total de les morts atribuïdes a l'exposició a aquest tipus de partícules, observant-se el major impacte d'aquest compliment en regions d'Àsia Sud-oriental i d'Àfrica, amb reduccions del 57% i del 60%, respectivament, de les morts per la contaminació de l'aire per les MP₂,₅.
Així, el dirigent de l'OMS creu que «al voltant del 80% de les morts que s'atribueixen a l'exposició a les MP₂,₅ en tot el món podrien evitar-se si els països assoliren el nivell anual indicat en les directrius marcades per a aqueix tipus de partícules». En aquest sentit, s'ha de dir que l'any 2019, més del 90% de la població mundial vivia e zones en les quals les concentracions superaven els nivells de referència fixats per l’OMS en 2005, segons Román Pérez, qui va voler recordar que «la contaminació de l'aire afavoreix que es produïsquen parts prematurs i altres causes de mort entre xiquets i lactants, i que segueix sent una de les principals causes de la càrrega de morbiditat dels països d'ingressos mitjans».
La taula redona ha continuat amb la intervenció de Vicent Franco, director general de Medi Ambient de la Comissió Europea, qui ha desgranat les actuals directives de la qualitat de l'aire i la proposta de revisió que s'està acabant d'enllestir des de la Unió Europea. Franco ha explicat que la Comissió Europea té «el compromís d'alinear més estretament els límits de contaminació en l'aire ambient amb els valors recomanats per l'Organització Mundial de la Salut, actualitzats recentment (setembre de 2021)». Segons ha indicat el representant de la Comissió Europea, es preveu que la Comissió presente aquesta proposta al Consell i al Parlament Europeu a Brussel·les durant la segona meitat de 2022. No obstant això, Franco ha insistit «en la importància no només de rebaixar els valors límit de contaminació, sinó també de millorar els aspectes tècnics (com es fa el monitoratge de la qualitat de l'aire) i també el marc jurídic en el seu conjunt: des de la definició de les multes per incompliments o la millora de la informació sobre la qualitat de l'aire disponible per als ciutadans i les seues possibilitats d'accés a la justícia».
Els experts i tècnics consideren que la regulació comunitària actual és insuficient i no es pot deixar la ciutadania desprotegida davant els alts índexs de contaminació. Per aquest motiu, des del Ministeri de Transició Ecològica ja s'ha començat a treballar «per a aconseguir objectius més exigents», segons explica la Subdirectora General d'Aire Net i Sostenibilitat Industrial del Ministeri de Transició Ecològica, Marta Muñoz. Així, s'ha posat en marxa el Programa Nacional de Control de la Contaminació Atmosfèrica d'Espanya, el qual inclou un total de 57 mesures dirigides a assolir els compromisos establerts per a Espanya en la directiva de «Sostres Nacionals d'Emissió» per a 2030. Entre aquestes hi ha mesures de reducció dels precursors d'ozó, l'òxid de nitrogen i els compostos orgànics volàtils no-metàl·lics.
A més, des de l'Executiu s'estan impulsant altres iniciatives com el Pla marc d'actuació a curt termini en cas d'episodis d'alta contaminació, un reial decret on s'aprova el reglament d'emissions industrials i de desenvolupament i el Pla Estratègic de Salut i Medi Ambient o el Pla Nacional de Reducció de l'Ozó. Per a Muñoz, «la millora de la qualitat de l'aire i lluitar contra l'emergència climàtica és un repte que fa necessari adoptar un enfocament global que abaste sectors molt diversos, des del transport fins a la planificació local, passant per l'energia, l'agricultura o la indústria, i que reunisca a totes les parts interessades», assenyala.
L'experta conclou que s'han de complir els objectius de la qualitat de l'aire de l'OMS integrant-los en la normativa comunitària, i «s'ha d'actuar sense demora».
La jornada ha continuat amb diverses ponències sobre monitoratge de les emissions i modelització de la qualitat de l'aire i ha finalitzat amb una visita dels participants en el curs a una empresa ceràmica.
 
Fotografies 
 
Notícia relacionada: Xavier Querol: «Les zones de baixes emissions són absolutament necessàries però han d'anar acompanyades de mesures complementàries»

Español:
La Universitat Jaume I ha comenzado hoy en el Hotel Termas Marinas El Palasiet de Benicàssim el curso «La calidad del aire en España», con el que se inicia la Universitat d’Estiu UJI 2022. La inauguración ha sido a cargo de la rectora de la UJI, Eva Alcón, y del director general de Calidad del Aire y Evaluación Ambiental del Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico, Ismael Aznar, que han estado acompañados por Joan Piquer, director general de Calidad y Educación Ambiental de la Generalitat Valenciana; Paula Tuzón, secretaria autonómica de Emergencia Climática y Transición Ecológica de la Generalitat Valenciana; la alcaldesa de Benicàssim, Susana Marqués, y Xavier Querol, director del curso y profesor investigador del CSIC.
Durante su intervención, la rectora de la UJI ha destacado «la importancia de abordar desde una perspectiva multidisciplinaria la reducción de la contaminación atmosférica, una contaminación que tiene un impacto directo sobre nuestra salud». Los estudios de la Agencia Europea de Medio Ambiente reflejan que el deterioro de la calidad del aire se suele relacionar con 370.000 muertes al año en la UE. En este sentido, ha asegurado que «se trata de uno de los mayores desafíos climáticos, que exige la implicación de universidades, centros de investigación, administraciones, el sector privado y organizaciones ambientalistas». Alcón ha avanzado que «con este curso se quiere recuperar la iniciativa de seminarios sobre calidad del aire promovidos por el Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico y las comunidades autónomas y convertir a la UJI en sede principal de estos debates globales y promover una toma de decisiones basada en la evidencia científica».
Por su parte, el representante del gobierno central, Ismael Aznar, ha corroborado la necesidad de trabajar para reducir la contaminación del aire, puesto que a pesar de que «la calidad del aire ha mejorado en España a lo largo de las últimas décadas, continuamos teniendo serios problemas en contexto urbano, donde vive la mayoría de la población». Aznar ha recordado que «la OMS, que en múltiples ocasiones ha reclamado mayor ambición, presentó en septiembre de 2021 sus nuevas directrices de calidad del aire, que fijan unos objetivos mucho más exigentes que los que recoge el actual marco normativo y que servirán de aliciente para continuar trabajando en la mejora continua en este ámbito». El director general de Calidad del Aire ha explicado que el Ministerio está trabajando en esa línea y «está impulsando un paquete de medidas en materia de calidad del aire, muchas de ellas ya adoptadas, dirigidas a conseguir un entorno saludable para la ciudadanía». Aznar ha incidido en que «la contaminación atmosférica es una de las causantes de enfermedades crónicas graves como pueden ser el asma, los problemas cardiovasculares y el cáncer de pulmón».
El director del curso y profesor investigador del CSIC, Xavier Querol, ha señalado la necesidad «de aproximarse lo más pronto posible a las directrices que marca la OMS, unos niveles que la mayoría de las zonas urbanas no cumplen actualmente».
El curso ha continuado con una mesa redonda sobre las tendencias legislativas actuales con las que las instituciones quieren conseguir una mejora en la calidad del aire. El oficial técnico de la Organización Mundial de la Salud (OMS), Román Pérez, ha explicado que las directrices que ha marcado la institución ante la calidad del aire contienen recomendaciones relativas a niveles indicativos sobre la calidad del aire y también objetivos intermedios referidos a seis contaminantes clave como son la materia particulada (MP₂,₅ y MP₁₀), el ozono (O₃), el dióxido de nitrógeno (NO₂), el dióxido de azufre (SO₂) y el monóxido de carbono (CO). El hecho de cumplir los objetivos intermedios como reducir los parámetros de contaminación relativos a la materia particulada también ofrecería importantes beneficios para la salud, según explica Román Pérez, como puede ser la disminución del 48% del total de las muertes atribuidas a la exposición a este tipo de partículas, observándose el mayor impacto de este cumplimiento en regiones de Asia Sudoriental y de África, con reducciones del 57% y del 60%, respectivamente, de las muertes por la contaminación del aire por las MP₂,₅.
Así, el dirigente de la OMS cree que «alrededor del 80% de las muertes que se atribuyen a la exposición a las MP₂,₅ en todo el mundo podrían evitarse si los países alcanzaran el nivel anual indicado en las directrices marcadas para ese tipo de partículas». En este sentido, se tiene que decir que en 2019, más del 90% de la población mundial vivía en zonas en las que las concentraciones superaban los niveles de referencia fijados por la OMS en 2005, según Román Pérez, quien quiso recordar que «la contaminación del aire favorece que se produzcan partos prematuros y otras causas de muerte entre niños y lactantes, y que sigue siendo una de las principales causas de la carga de morbilidad de los países de ingresos medios». La mesa redonda ha continuado con la intervención de Vicente Franco, director general de Medio Ambiente de la Comisión Europea, quien ha desgranado las actuales directivas de la calidad del aire y la propuesta de revisión que se está acabando de terminar desde la Unión Europea. Franco ha explicado que la Comisión Europea tiene «el compromiso de alinear más estrechamente los límites de contaminación en el aire ambiente con los valores recomendados por la Organización Mundial de la Salud, actualizados recientemente (septiembre de 2021)». Según ha indicado el representante de la Comisión Europea, se prevé que la Comisión presentará esta propuesta al Consejo y al Parlamento Europeo en Bruselas durante la segunda mitad de 2022. No obstante, Franco ha insistido «en la importancia no solo de rebajar los valores límite de contaminación, sino también de mejorar los aspectos técnicos (como se hace la monitorización de la calidad del aire) y también el marco jurídico en su conjunto: desde la definición de las multas por incumplimientos o la mejora de la información sobre la calidad del aire disponible para los ciudadanos y sus posibilidades de acceso a la justicia».
Los expertos y técnicos consideran que la regulación comunitaria actual es insuficiente y no se puede dejar a la ciudadanía desprotegida ante los altos índices de contaminación. Por este motivo, desde el Ministerio de Transición Ecológica ya se ha empezado a trabajar «para conseguir objetivos más exigentes», según explica la Subdirectora General de Aire Limpio y Sostenibilidad Industrial del Ministerio de Transición Ecológica, Marta Muñoz. Así, se ha puesto en marcha el Programa Nacional de Control de la Contaminación Atmosférica de España, que incluye un total de 57 medidas dirigidas a alcanzar los compromisos establecidos para España en la directiva de «Techos Nacionales de Emisión» para 2030. Entre ellas se encuentran medidas de reducción de los precursores de ozono, el óxido de nitrógeno y los compuestos orgánicos volátiles no metálicos.
Además, desde el ejecutivo se están impulsando otras iniciativas como el Plan marco de actuación a corto plazo en caso de episodios de alta contaminación, un real decreto donde se aprueba el reglamento de emisiones industriales y de desarrollo y el Plan Estratégico de Salud y Medio Ambiente o el Plan Nacional de Reducción del Ozono. Para Muñoz, «la mejora de la calidad del aire y luchar frente a la emergencia climática es un reto que hace necesario adoptar un enfoque global que alcance sectores muy diversos, desde el transporte hasta la planificación local, pasando por la energía, la agricultura o la industria y que reúna a todas las partes interesadas», señala.
La experta concluye que se tienen que cumplir los objetivos de la calidad del aire de la OMS integrándolas en la normativa comunitaria, y «se tiene que actuar sin demora».
La Jornada ha continuado con varias ponencias sobre monitorización de las emisiones y modelización de la calidad del aire y ha finalizado con una visita de los participantes en el curso a una empresa cerámica.
 
Fotografías
 
Noticia relacionada: Xavier Querol: «Las zonas de bajas emisiones son absolutamente necesarias pero tienen que ir acompañadas de medidas complementarias»