Valencià:
Tres projectes de la Universitat Jaume I de Castelló han obtingut quatre-cents mil euros en l’última convocatòria del Pla Estatal de Recerca Científica, Tècnica i d’Innovació 2021-2023 en l’àmbit de la química per a estudiar i dissenyar nous compostos en malalties com la provocada pel virus SARS-CoV-2, el càncer o l’Alzheimer; preparar nanopartícules moleculars autoenssamblades per a carregar-les amb fàrmacs anticancerígens, fotosensibilitzadors i agents microbians, o potencials agents anticàncer per a aplicació en teràpies dirigides.
El projecte «Biocatàlisi computacional: una aproximació al disseny racional d’inhibidors enzimàtics i biocatalitzadors amb aplicacions en biomedicina», dirigit pel professor Vicente Moliner Ibáñez del Grup de Bioquímica Computacional i membre de l’Institut Universitari de Materials Avançats, aplicarà mètodes de simulació multiescala a l’estudi de reaccions bioquímiques complexes i en el disseny de nous compostos amb fortes implicacions per a problemes relacionats amb la salut humana. Ha aconseguit finançament de 157.300 euros i serà desenvolupat en coordinació amb grups d’investigació nacionals i estrangers.
Els objectius s’han agrupat en tres paquets diferents. En el primer s’incorporaran estratègies de Machine Learning per a millorar l’eficiència dels actuals mètodes de Mecànica Quàntica/Mecànica Molecular (QM/MM) i per a ajudar a la predicció de nous compostos. El segon es centrarà en l’estudi i el disseny d’inhibidors d’enzimes, especialment del virus SARS-CoV-2 i de malalties com el càncer o l’Alzheimer. En el tercer l’objectiu és dissenyar nous biocatalitzadors per dos importants problemes que afecten la salut: la degradació dels rebuigs plàstics i la millora en el tractament de la leucèmia.
L’estudi «nanopartícules moleculars orgàniques a partir de molècules bolaamfifíliques i el seu ús com a vehicles per a fàrmacs contra el càncer, fotosensibilitzadors i agents antimicrobians», dirigit pels professors Juan Felipe Miravet Celades, coordinador del Grup de Nanomaterials Moleculars Orgànics amb Aplicacions Biomèdiques (ORGNANO) i Francisco Galindo Honrubia del Grup de Fotoquímica i Sensors (FYS) té per objectiu preparar nanopartícules moleculars autoensamblades a partir de molècules bolaamfifíliques per carregar-les amb fàrmacs anticancerígens, fotosensibilitzadors i agents microbians per millorar l’acció farmacològica i l’eficàcia de la teràpia fotodinàmica.
Dotat amb 145.200 euros de finançament, el projecte també contempla que els nanoportadors atenuïn el procés de resistència als agents antimicrobians i utilitzarà bolaanfífils marcats amb unitats fluorescents per a seguir el procés d'endocitosi de les nanopartícules i el seu destí intracel·lular. Els dos investigadors principals compten amb experiència en autoassemblatge orgànic i compostos fotoactius i l’equip inclou la investigadora Rosa de Llanos personal investigador distingit - modalitat júnior (ajuda Beatriz Galindo, Pla Estatal) de la Unitat Predepartamental de Medicina, experta en microbiologia.
El projecte «Desenvolupament de nous agents anticàncer multidiana amb potencial efecte disruptiu en el microambient tumoral», dirigit per la professora Eva Falomir Ventura, coordinadora del Grup Química per a la Medicina (JMC) i dotat amb 96.800 euros de finançament, s'enfoca cap al descobriment de potencials agents anticàncer per a aplicació en teràpies dirigides, per a això se sintetitzaran llibreries de petites molècules orgàniques no peptídiques i es durà a terme una exhaustiva avaluació de la seua activitat biològica en el qual s'inclouran cultius multicel·lulars en 3D.
Els tumors no són només masses de cèl·lules canceroses aïllades, sinó que interaccionen amb les cèl·lules circumdants i amb la matriu extracel·lular i generen el microambient tumoral (TME). El reconeixement de la importància del TME ha portat a un canvi des d'una visió centrada en el tumor a la de la visió del tumor com un ecosistema complex en el qual les cèl·lules no malignes i els components moleculars poden influir tant com les cèl·lules canceroses en la progressió del tumor i la metàstasi. El repte és descobrir molècules actives, ja que una de les característiques dels TME és que alteracions en un només dels seus components poden causar una espectacular reorganització de tot el sistema.
PLA ESTATAL DE RECERCA
El personal investigador de la Universitat Jaume I de Castelló ha obtingut 4,17 milions d’euros de l’Agència Estatal de Recerca, dos més que en la convocatòria anterior, per al desenvolupament de 38 nous projectes de recerca del Pla Estatal de Recerca Científica, Tècnica i d’Innovació 2021-2023, que centra els seus objectius en els sectors més estratègics per a la recuperació, com són la salut, la transició ecològica i la digitalització.
La taxa d’èxit (nombre de projectes aprovats del total presentats) se situa en el 70% (la mitjana nacional és d’un 50%) i amb un finançament mitjà per projecte d’uns 110.000 euros i 14 projectes més que en l’anterior edició. Amb la convocatòria de 2021, la Universitat Jaume I aconsegueix els 23,7 milions d’euros de finançament per a R+D+i des de la posada en marxa de l’Estratègia Espanyola de Ciència, Tecnologia i innovació fa una dècada.

Español:
Tres proyectos de la Universitat Jaume I de Castelló han obtenido cuatrocientos mil euros en la última convocatoria del Plan Estatal de Investigación Científica, Técnica y de Innovación 2021-2023 en el ámbito de la química para estudiar y diseñar nuevos compuestos en enfermedades como la provocada por el virus SARS-CoV-2, el cáncer o el Alzheimer; preparar nanopartículas moleculares autoensambladas para cargarlas con fármacos anticancerígenos, fotosensibilitzadores y agentes microbianos: o potenciales agentes anticáncer para aplicación en terapias dirigidas.
El proyecto «Biocatálisis computacional: una aproximación al diseño racional de inhibidores enzimáticos y biocatalitzadores con aplicaciones en biomedicina», dirigido por el profesor Vicente Moliner Ibáñez del Grupo de Bioquímica Computacional y miembro del Instituto Universitario de Materiales Avanzados, aplicará métodos de simulación multiescala en el estudio de reacciones bioquímicas complejas y en el diseño de nuevos compuestos con fuertes implicaciones para problemas relacionados con la salud humana. Ha conseguido financiación de 157.300 euros y será desarrollado en coordinación con grupos de investigación nacionales y extranjeros.
Los objetivos se han agrupado en tres paquetes diferentes. En el primero se incorporarán estrategias de Machine Learning para mejorar la eficiencia de los actuales métodos de Mecánica Cuántica/Mecánica Molecular (QM/MM) y para ayudar a la predicción de nuevos compuestos. El segundo se centrará en el estudio y el diseño de inhibidores de enzimas, especialmente del virus SARS-CoV-2 y de enfermedades como el cáncer o el Alzheimer. En el tercero el objetivo es diseñar nuevos biocatalitzadores por dos importantes problemas que afectan a la salud: la degradación de los rechazos plásticos y la mejora en el tratamiento de la leucemia.
El estudio «nanopartículas moleculares orgánicas a partir de moléculas bolaanfifílicas y su uso como vehículos para fármacos contra el cáncer, fotosensibilitzadores y agentes antimicrobianos», dirigido por los profesores Juan Felipe Miravet Celades, coordinador del Grupo de Nanomateriales Moleculares Orgánicos con Aplicaciones Biomédicas (ORGNANO) y Francisco Galindo Honrubia del Grupo de Fotoquímica y Sensores (FYS) tiene por objetivo preparar nanopartículas moleculares autoensambladas a partir de moléculas bolaanfifílicas para cargarlas con fármacos anticancerígenos, fotosensibilitzadores y agentes microbianos para mejorar la acción farmacológica y la eficacia de la terapia fotodinámica.
Dotado con 145.200 euros de financiación, el proyecto también contempla que los nanoportadores atenúen el proceso de resistencia a los agentes antimicrobianos y utilizará bolaanfífilos marcados con unidades fluorescentes para seguir el proceso de endocitosis de las nanopartículas y su destino intracelular. Los dos investigadores principales cuentan con experiencia en autoasemblage orgánico y compuestos fotoactivos y el equipo incluye la investigadora Rosa de Llanos personal investigador distinguido - modalidad júnior (ayuda Beatriz Galindo, Plan Estatal) de la Unidad Predepartamental de Medicina, experta en microbiología.
El projecto «Desarrollo de nuevos agentes anticáncer multidiana con potencial efecto disruptivo en el microambiente tumoral», dirigido por la profesora Eva Falomir Ventura, coordinadora del Grupo Química para la Medicina (JMC) y dotado con 96.800 euros de financiación, se enfoca hacia el descubrimiento de potenciales agentes anticáncer para aplicación en terapias dirigidas, para lo cual se sintetizarán librerías de pequeñas moléculas orgánicas no peptídicas y se llevará a cabo una exhaustiva evaluación de su actividad biológica en el cual se incluirán cultivos multicelulares en 3D.
Los tumores no son solo masas de células cancerosas aisladas, sino que interaccionan con las células circundantes y con la matriz extracelular y generan el microambiente tumoral (TME). El reconocimiento de la importancia del TME ha llevado a un cambio desde una visión centrada en el tumor a la de la visión del tumor como un ecosistema complejo en el cual las células no malignas y los componentes moleculares pueden influir tanto como las células cancerosas en la progresión del tumor y la metástasis. El reto es descubrir moléculas activas, puesto que una de las características de los TME es que alteraciones en un solo de sus componentes pueden causar una espectacular reorganización de todo el sistema.
PLA ESTATAL DE INVESTIGACIÓN
El personal investigador de la Universitat Jaume I de Castelló ha obtenido 4,17 millones de euros de la Agencia Estatal de Investigación, dos más que en la convocatoria anterior, para el desarrollo de 38 nuevos proyectos de investigación del Plan Estatal de Investigación Científica, Técnica y de Innovación 2021-2023, que centra sus objetivos en los sectores más estratégicos para la recuperación, como son la salud, la transición ecológica y la digitalización.
La tasa de éxito (número de proyectos aprobados del total presentados) se sitúa en el 70% (la media nacional es de un 50%) y con una financiación media por proyecto de unos 110.000 euros y 14 proyectos más que en la anterior edición. Con la convocatoria de 2021, la Universitat Jaume I consigue los 23,7 millones de euros de financiación para I+D+i desde la puesta en marcha de la Estrategia Española de Ciencia, Tecnología e Innovación hace una década.