Valencià:
Durant quatre jornades, diferents propostes artístiques que reflexionen sobre la memòria han transitat pel medi rural amb l'objectiu d'experimentar i articular noves pràctiques i coneixements compartits que legitimen la memòria no oficial, la invisible. És baix el paraigua de la tercera edició de l'AVAN, la xarxa d'espais rurals de recerca contemporània, a través de la qual artistes, tècnics i gestors culturals, mediadors, pensadors, veïns i residents, han recorregut entre els dies 28 de setembre i 1 d'octubre les localitats de Viver, Geldo, Vilanova d'Alcolea, Forcall i Vilafranca apropant l'art contemporani a la ruralitat.
Aquesta proposta cultural itinerant està dirigida per Rafael Tormo Cuenca i compta amb l'acompanyament del Programa d'Extensió Universitària (PEU) de la Universitat Jaume I i la col·laboració del Consorci de Museus de la Comunitat Valenciana i la Diputació de Castelló, i té com a objectiu afavorir la realització en entorns rurals de pràctiques artístiques que abasten transversalment els coneixements. En aquesta tercera edició, que porta el títol de «Memòria, massa memòria», «s'estan desenvolupant xicotets processos que van més enllà de les respostes convencionals al concepte de memòria, al mateix temps que s'experimenta i es debat sobre allò que s'entén per memòria», explica Tormo.
El punt de partida de l'edició de 2023 és assumir que hi ha moltes formes de viure i interpretar la memòria i un dels objectius és «influir en com la perceben els habitants dels municipis participants amb la creació de processos artístics que aprofundeixen en allò invisible que es queda en la memòria», explica el director de l'AVAN, i així «fugir d'eixa tendència a la victimització que hi ha en el medi rural a vincular el concepte de memòria amb la falta de memòria, amb l'abandó, el despoblament o l'Alzheimer».
La primera jornada de l'AVAN'03 s'ha obert a la sala de graus de la Facultat de Ciències Humanes i Socials amb la presentació del llibre AVAN'02 Allò que no sabíem que sabem, en la qual ha participat la vicerectora de Cultura, Llengües i Societat, Carmen Lázaro, que ha expressat que aquesta iniciativa cultural «és una conjura enfront d'elements victimistes positivitzant els diferents inputs a través de l'art contemporani per a fugir del procés de victimització que existeix».
A continuació, s’ha celebrat la sessió «Compartir coneixement» amb una taula rodona titulada «Poden les pràctiques artístiques impugnar els relats hegemònics que patrimonialitzen la història?» en la qual han participat Ángel Portolés, gestor cultural del PEU-UJI; Vanesa Peña Alarcón, investigadora en cultura audiovisual; Marta Martín Núñez, professora i investigadora a l'UJI; Alejandro Mañas, director artístic i de programació de la sala Espai Nivi Collblanc de Culla, i el director i comissari de l'AVAN, Rafael Tormo, com a moderador. En la taula s'ha posat de manifest la necessitat de recuperar el patrimoni invisible des de la creació artística i d'impugnar l’excessiva legitimació de separar les persones dels sabers populars, ha explicat el director del festival. Durant el debat s'ha posat damunt la taula el concepte de «memòria noètica» que és un terme utilitzat en la ciència ficció per referir-se a una forma de memòria sobrenatural o paranormal i que pot permetre recordar esdeveniments i experiències que no s'han experimentat directament, segons Tormo.
A la vesprada s’ha iniciat el viatge itinerant de les persones que participen en l'AVAN'03 per les diferents poblacions de les comarques de Castelló. La primera parada ha sigut Viver, on l'artista Nora Ancarola ha inaugurat la seua exposició Resistències minúscules. El silenci del nom, al convent de Sant Francesc de Paula de la localitat. El seu treball està focalitzat en les altres víctimes de la guerra, les que són menys quantificables, el qual s'ha desenvolupat a partir de la visió femenina dels fets.
Més tard, la comitiva s’ha desplaçat a Geldo, on s’ha presentat el projecte «Un escrit, és un escrit, és un escrit» de l'artista María Amparo Gomar, que està exposat al Castell Palau dels ducs de Medinaceli de Geldo. Gomar ha dissenyat el seu treball a partir d'una carta d'acomiadament de José Moros Puertas, un llaurador assassinat en el cementeri de Sogorb en juny de 1939, i que ha sigut l'eix del seu treball d'investigació a través d'un intercanvi de memòries amb els residents a Geldo.
La segona jornada ha tingut com a punts de referència Vilanova d'Alcolea i Forcall. La primera parada ha sigut Vilanova, on s’han obert les portes de l'exposició Teixint oblits, obra de l'artista Julio Jara i que es pot veure a la Caseta de la Bàscula de Vilanova, a la Cooperativa. El projecte de Jara s'ha centrat en una de les tasques en les quals estan immersos en la localitat, com és la recuperació d'oficis antics, i ha desenvolupat la seua creació al voltant de l'ofici de pregoner treballant amb els xiquets i xiquetes de l'escoleta d'estiu i el centre de jubilats.
Ja a la vesprada, la comitiva ha arribat a Forcall, on la primera acció ha sigut la segona sessió de l'acció «Compartir coneixement», que ha sigut a càrrec d'Anna García Monfort, treballadora social i coordinadora dels serveis socials d'atenció primària a la Mancomunitat Comarcal dels Ports, i de Teresa Albert Cucala, psicòloga a la residència de Forcall i als centres de dia de Morella i les Coves de Vinromà.
A continuació, s’ha inaugurat l'exposició La fàbrica de memòries, dels artistes Peter Bosch i Simone Simons, en la qual conjuguen la seua obra i on els protagonistes són el so i el moviment, amb el concepte de memòria i amb resultats imprevisibles. Bosch i Simons van iniciar la seua col·laboració a Amsterdam l'any 1985.
La darrera parada de l'AVAN'03 ha sigut Vilafranca. La primera acció de la tercera jornada ha sigut a càrrec de Juan Ramón Barbancho, dins del cicle «Compartir coneixements». Doctor en història de l'art, el seu treball de recerca s'enfoca en l'estudi de les relacions entre cultura, política i societat, així com sobre la funció social de l'art i la Memòria Democràtica LGBT. Ja a la vesprada s'ha portat a terme l'obertura de l'exposició Taleques de l'artista Olga Diego, qui ha partit de la problemàtica industrial tèxtil que hi ha a la localitat i a la comarca per a desenvolupar la seua creació.
El punt final d'aquesta aventura cultural itinerant han sigut les conclusions i valoracions que han fet els participants de l'AVAN abans de tornar al punt de partida, la Universitat Jaume I.
Amb el projecte AVAN, la idea és construir un gran centre cultural disseminat en el territori, fer d'allò que els separa la seua potència i, al mateix temps, generar connexions i així fugir de la visió etnocèntrica de certes polítiques culturals.

Español:
Durante cuatro jornadas, diferentes propuestas artísticas que reflexionan sobre la memoria han transitado por el medio rural con el objetivo de experimentar y articular nuevas prácticas y conocimientos compartidos que legitiman la memoria no oficial, la invisible. Es bajo el paraguas de la tercera edición de la AVAN, la red de espacios rurales de investigación contemporánea, a través de la que artistas, técnicos y gestores culturales, mediadores, pensadores, vecinos y residentes, han recorrido entre los días 28 de septiembre y 1 de octubre las localidades de Viver, Geldo, Vilanova d'Alcolea, Forcall y Vilafranca acercando el arte contemporáneo a la ruralidad.


Esta propuesta cultural itinerante está dirigida por Rafael Tormo Cuenca y cuenta con el acompañamiento del Programa de Extensión Universitaria (PEU) de la Universitat Jaume I y la colaboración del Consorcio de Museos de la Comunidad Valenciana y la Diputación de Castellón, y tiene como objetivo favorecer la realización en entornos rurales de prácticas artísticas que abarquen transversalmente los conocimientos. En esta tercera edición, que lleva el título de «Memoria, demasiada memoria», «se están desarrollando pequeños procesos que van más allá de las respuestas convencionales al concepto de memoria, al mismo tiempo que se experimenta y se debate sobre lo que se entiende por memoria», explica Tormo.


El punto de partida de la edición de 2023 es asumir que hay muchas formas de vivir e interpretar la memoria y uno de los objetivos es «influir en cómo la perciben los habitantes de los municipios participantes con la creación de procesos artísticos que profundizan en lo invisible que se queda en la memoria», explica el director del AVAN, y así «huir de esa tendencia a la victimización que hay en el medio rural a vincular el concepto de memoria con la falta de memoria, con el abandono, el despoblamiento o el Alzheimer».


La primera jornada de la AVAN'03 se ha abierto en la sala de grados de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales con la presentación del libro AVAN'02 Allò que no sabíem que sabem, en la que ha participado la vicerrectora de Cultura, Lenguas y Sociedad, Carmen Lázaro, que ha expresado que esta iniciativa cultural «es una conjura frente a elementos victimistas positivizando los diferentes inputs a través del arte contemporáneo para huir del proceso de victimización que existe».


A continuación, se ha celebrado la sesión «Compartir conocimiento» con una mesa redonda titulada «¿Pueden las prácticas artísticas impugnar los relatos hegemónicos que patrimonializan la historia?» en la que han participado Ángel Portolés, gestor cultural del PEU-UJI; Vanesa Peña Alarcón, investigadora en cultura audiovisual; Marta Martín Núñez, profesora e investigadora a la UJI; Alejandro Mañas, director artístico y de programación de la sala Espai Nivi Collblanc de Culla, y el director y comisario del AVAN, Rafael Tormo, como moderador. En la mesa se ha puesto de manifiesto la necesidad de recuperar el patrimonio invisible desde la creación artística y de impugnar la excesiva legitimación de separar a las personas de los saberes populares, ha explicado el director del festival. Durante el debate se ha puesto encima la mesa el concepto de «memoria noética» que es un término utilizado en la ciencia ficción para referirse a una forma de memoria sobrenatural o paranormal y que puede permitir recordar acontecimientos y experiencias que no se han experimentado directamente, según Tormo.


Por la tarde se ha iniciado el viaje itinerante de las personas que participan en la AVAN'03 por las diferentes poblaciones de las comarcas de Castellón. La primera parada ha sido Viver, donde la artista Nora Ancarola ha inaugurado su exposición Resistències minúscules. El silenci del nom, al convento de Sant Francesc de Paula de la localidad. Su trabajo está focalizado en las otras víctimas de la guerra, las que son menos cuantificables, el cual se ha desarrollado a partir de la visión femenina de los hechos.


Más tarde, la comitiva se ha desplazado en Geldo, donde se ha presentado el proyecto «Un escrito, es un escrito, es un escrito» de la artista María Amparo Gomar, que está expuesto en el Castillo Palacio de los duques de Medinaceli de Geldo. Gomar ha diseñado su trabajo a partir de una carta de despido de José Moros Puertas, un labrador asesinado en el cementerio de Segorbe en junio de 1939, y que ha sido el eje de su trabajo de investigación a través de un intercambio de memorias con los residentes en Geldo.


La segunda jornada ha tenido como puntos de referencia Vilanova d'Alcolea y Forcall. La primera parada ha sido Vilanova, donde se han abierto las puertas de la exposición Teixint oblits, obra del artista Julio Jara y que se puede ver a la Caseta de la Báscula de Vilanova, en la Cooperativa. El proyecto de Jara se ha centrado en una de las tareas en las que están inmersos en la localidad, como es la recuperación de oficios antiguos, y ha desarrollado su creación alrededor del oficio de pregonero trabajando con los niños y niñas de la escoleta de verano y el centro de jubilados.


Ya por la tarde, la comitiva ha llegado a Forcall, donde la primera acción ha sido la segunda sesión de la acción «Compartir conocimiento», que ha sido a cargo de Anna García Monfort, trabajadora social y coordinadora de los servicios sociales de atención primaria a la Mancomunidad Comarcal dels Ports, y de Teresa Albert Cucala, psicóloga en la residencia de Forcall y en los centros de día de Morella y les Coves de Vinromà.


A continuación, se ha inaugurado la exposición La fàbrica de memòries, de los artistas Peter Bosch i Simone Simons, en la que conjugan su obra y donde los protagonistas son el sonido y el movimiento, con el concepto de memoria y con resultados imprevisibles. Bosch y Simons iniciaron su colaboración en Ámsterdam en 1985.


La última parada de la AVAN'03 ha sido Vilafranca. La primera acción de la tercera jornada ha sido a cargo de Juan Ramón Barbancho, dentro del ciclo «Compartir conocimientos». Doctor en historia del arte, su trabajo de investigación se enfoca en el estudio de las relaciones entre cultura, política y sociedad, así como sobre la función social del arte y la Memoria Democrática LGBT. Ya por la tarde se ha llevado a cabo la apertura de la exposición Taleques de la artista Olga Diego, quien ha partido de la problemática industrial textil que hay en la localidad y en la comarca para desarrollar su creación.


El punto final de esta aventura cultural itinerante han sido las conclusiones y valoraciones que han hecho los participantes del AVAN antes de volver en su punto de partida, la Universitat Jaume I.


Con el proyecto AVAN, la idea es construir un gran centro cultural diseminado en el territorio, hacer de aquello que los separa su potencia y, al mismo tiempo, generar conexiones y así huir de la visión etnocéntrica de ciertas políticas culturales.