Valencià:
La Universitat Jaume I de Castelló ha acollit una nova edició de LliureX UJI, un projecte impulsat per a analitzar i debatre la innovació i el paper de les tecnologies de la informació i la comunicació (TICs) en el sector de l'educació. Per la situació de quarantena amb motiu de l'actual pandèmia de la COVID-19, les «VII Jornades sobre Innovació Educativa utilitzant TICs» s'han realitzat de manera telemàtica i a través de conferències en línia.
Organitzada per la Unitat de Suport Educatiu (USE) i el Centre d'Educació i Noves Tecnologies (CENT) de l'UJI, així com pel Centre de formació, innovació i recursos educatius (CEFIRE) de Castelló, la jornada persegueix difondre el maneig i l'ús de la distribució LliureX, el programari lliure de la Generalitat Valenciana (GVA) per a la introducció de les TICs en el sistema educatiu valencià.
La vicerectora d'Estudis i Docència de l'UJI, Isabel García Izquierdo, ha sigut l'encarregada d'inaugurar l'esdeveniment digital en una presentació en la qual ha recordat la importància de la temàtica d'aquesta trobada en la situació actual, ja que les circumstàncies d'aïllament han abocat a una implementació urgent de les noves tecnologies de la informació en l'educació.
De la mateixa manera, ha destacat que aquest tipus de jornades «harmonitzen plenament» amb la voluntat institucional del Pla UJI Digital i amb la missió de la universitat pública de Castelló: servir a la societat mitjançant la transmissió crítica del coneixement. «Des de l'UJI promovem el programa lliure LliureX com a eina per a reduir la bretxa digital», ha afegit la vicerectora, que ha posat el focus en la rellevància de la innovació educativa com a valor diferencial per a les institucions i els professionals del sector.
En la inauguració de la trobada també ha estat present el coordinador del projecte LliureX en l'UJI, Julio Pacheco Aparicio, qui ha incidit en què la modificació del format, obligat a realitzar-se de manera telemàtica per la pandèmia, ha permés al congrés comptar amb ponents que «d'una altra manera, potser, per temps i desplaçament no haurien pogut vindre». També ha destacat que la investigació i el debat sobre LliureX permeten definir, juntament amb la Generalitat Valenciana, un «laboratori educatiu» on estudiar la competència digital que ha de tindre l'estudiant, així com la necessitat d'aquest d'aprendre diferents matèries tècniques.
La presentació de les jornades també han comptat amb el director general de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions de la GVA, José Manuel García Duarte, i el director general per a l'Avanç de la Societat Digital, Pedro Pernías Peco. Aquest últim ha considerat «imprescindible» el propòsit LliureX, entenent-ho com una «peça necessària» per a la transformació digital de la societat i emfatitzant el fet que el programari «està viu, és actiu i té una responsabilitat que complir» en un futur. Per part seua, García Duarte ha assenyalat que el projecte «està consolidat, va vindre per a quedar-se i ací està», encara que postil·la: «El paradigma que afig la situació propiciada pel COVID-19 fa que hàgem de pensar què volem ser de majors, fins i tot més enllà de LliureX».
«La telecomunicació cal evolucionar-la i per a això hem de treballar en els processos docents», ha asseverat el director de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions, que defensa la necessitat de pensar en les futures formes d'avaluació, a compaginar de manera correcta l'educació presencial amb la virtual i integrar de manera eficient el Big Data. «LliureX ha d'obrir les seues fronteres i amplificar-se per a acceptar els nous reptes», ha sentenciat.
Quant al programa de les jornades, la primera conferència del mateix ha correspost a l'advocada experta en ciberseguretat i autora de Datanomics (Ed. Planeta-Deusto), Paloma Llaneza, qui ha analitzat la forma en la qual «les dades que donem hui afecten el nostre jo del demà». En la seua intervenció, Llaneza ha declarat que «qui controla la tecnologia és capaç de veure i registrar el nostre comportament en el seu estat natural», destacant la importància del paper de les Tics en aquesta premissa. Actualment, gràcies a les possibilitats tecnològiques, no existeix la «sensació d'estar analitzats» en mancar de control físic, per la qual cosa «desapareix la sensació» i promou un comportament real de l'individu, generant gran quantitat d'informació natural de l'usuari que queda registrat.
Finalment, ha subratllat dos dels àmbits que més preocupació en matèria de ciberseguretat han generat a Europa en els últims anys, el reconeixement facial i els dispositius amb micròfons, així com la importància de la protecció de dades a nivell educatiu en les primeres fases. Llaneza ha assegurat que els més joves «estan sotmesos a una vida en la qual no podran tindre un desenvolupament personal complet», ja que els nadius digitals estaran «mapejats per a tota la vida» i acompanyats per una empremta digital permanent.
Videos de les jornades

Español:
La Universitat Jaume I de Castelló ha acogido una nueva edición de LliureX UJI, un proyecto impulsado para analizar y debatir la innovación y el papel de las tecnologías de la información y la comunicación (TICs) en el sector de la educación. Por la situación de cuarentena con motivo de la actual pandemia de la COVID-19, las «VII Jornadas sobre la innovación Educativa utilizando TICS» se han realizado de forma telemática y a través de conferencias on-line.
Organizada por la Unidad de Soporte Educativo (USE) y el Centro de Educación y Nuevas Tecnologías (CENT) de la UJI, así como por el Centro de formación, innovación y recursos educativos (CEFIRE) de Castelló, la jornada persigue difundir el manejo y el uso de la distribución LliureX, el software libre de la Generalitat Valenciana (GVA) para la introducción de las TICs en el sistema educativo valenciano.
La vicerrectora de Estudios y Docencia de la UJI, Isabel García Izquierdo, ha sido la encargada de inaugurar el evento digital en una presentación en la que ha recordado la importancia de la temática de este encuentro en la situación actual, ya que las circunstancias de aislamiento han abocado a una implementación urgente de las nuevas tecnologías de la información en la educación.
Del mismo modo, ha destacado que este tipo de jornadas «armonizan plenamente» con la voluntad institucional del Plan UJI Digital y con la misión de la universidad pública de Castelló: servir a la sociedad mediante la transmisión crítica del conocimiento. «Desde la UJI promovemos el programa libre LliureX como herramienta para reducir la brecha digital», ha añadido la vicerrectora, que ha puesto el foco en la relevancia de la innovación educativa como valor diferencial para las instituciones y los profesionales del sector.
En la inauguración del encuentro también ha estado presente el coordinador del proyecto LliureX en la UJI, Julio Pacheco Aparicio, quien ha incidido en que la modificación del formato, obligado a realizarse de forma telemática por la pandemia, ha permitido al congreso contar con ponentes que «de otra manera, quizá, por tiempo y desplazamiento no hubieran podido venir». También ha destacado que la investigación y el debate sobre LliureX permiten definir, junto con la Generalitat Valenciana, un «laboratorio educativo» donde estudiar la competencia digital que tiene que tener el estudiante, así como la necesidad de este de aprender diferentes materias técnicas.
La presentación de las jornadas también han contado con el director general de Tecnologías de la Información y las Comunicaciones de la GVA, José Manuel García Duarte, y el director general para el Avance de la Sociedad Digital, Pedro Pernías Peco. Este último ha considerado «imprescindible» el propósito LliureX, entendiéndolo como una «pieza necesaria» para la transformación digital de la sociedad, y enfatizando el hecho de que el sofware «está vivo, es activo y tiene una responsabilidad que cumplir» en un futuro. Por su parte, García Duarte ha señalado que el proyecto «está consolidado, vino para quedarse y aquí está», aunque apostilla: «El paradigma que añade la situación propiciada por el COVID-19 hace que tengamos que pensar qué queremos ser de mayores, incluso más allá de LliureX».
«La telecomunicación hay que evolucionarla y para eso tenemos que trabajar en los procesos docentes», ha aseverado el director de Tecnologías de la Información y las Comunicaciones, que defiende la necesidad de pensar en las futuras formas de evaluación, en compaginar de forma correcta la educación presencial con la virtual e integrar de manera eficiente el Big Data. «LliureX tiene que abrir sus fronteras y amplificarse para aceptar los nuevos retos», ha sentenciado.
En cuanto al programa de las jornadas, la primera conferencia del mismo ha correspondido a la abogada experta en ciberseguridad y autora de Datanomics (Ed. Planeta-Deusto), Paloma Llaneza, quien ha analizado la forma en la que «los datos que damos hoy afectan a nuestro yo del mañana». En su intervención, Llaneza ha declarado que «quien controla la tecnología es capaz de ver y registrar nuestro comportamiento en su estado natural», destacando la importancia del papel de las TICs en esta premisa. Actualmente, gracias a las posibilidades tecnológicas, no existe la «sensación de estar analizados» al carecer de control físico, por lo que «desaparece la sensación» y promueve un comportamiento real del individuo, generando gran cantidad de información natural del usuario que queda registrado.
Por último, ha subrayado dos de los ámbitos que más preocupación en materia de ciberseguridad han generado en Europa en los últimos años, el reconocimiento facial y los dispositivos con micrófonos, así como la importancia de la protección de datos a nivel educativo en las primeras fases. Llaneza ha asegurado que los más jóvenes «están sometidos a una vida en la que no podrán tener un desarrollo personal completo», puesto que los nativos digitales estarán «mapeados para toda la vida» y acompañados por una huella digital permanente.
Vídeos de las jornadas