Valencià:
La doctora en Dret per la Universitat Jaume I de Castelló Núria Reguart Segarra ha obtingut el Premi Brunet Tesis Doctorals, atorgat per la Fundació Jaime Brunet, situada a la Universitat Pública de Navarra, amb el seu treball d’investigació «Los pueblos indígenas y la protección de sus convicciones religiosas ante conflictos de acaparamientos de tierras y aguas», dirigida per la professora Victoria Camarero Suárez de l’Àrea de Dret Eclesiàstic de l'Estat.
El premi, dotat amb dos mil euros, diploma i la publicació de la tesi doctoral, busca reconèixer aquelles investigacions el contingut bàsic de les quals té una relació directa amb els drets humans, la seua defensa i promoció. Aquest guardó es lliura des de 2016 i aquesta és la segona ocasió en què la tesi d’una doctoranda de l’UJI ha sigut premiada. Reguart va ser la primera doctoranda de l’UJI a defensar totalment en línia la seua investigació durant el primer estat d’alarma i el seu tribunal, presidit pel catedràtic de Dret Eclesiàstic de l’Estat Javier Martínez-Torrón, li va atorgar la qualificació d’excel·lent cum laude amb esment internacional.
La tesi doctoral de Núria Reguart té per objecte reafirmar la singularitat del dret de llibertat de religió o de creences dels pobles indígenes, que es veu irremeiablement violat en els conflictes d'acaparaments de terres i aigües, que amenacen la integritat dels seus territoris tradicionals a causa de la inestimable riquesa i abundància de recursos naturals. La investigació estudia, en primer lloc, la llibertat religiosa dels pobles indígenes en el seu context corresponent, així com el marc normatiu internacional que consagra els seus drets i el seu reflex en els ordenaments interns de l'Equador, Bolívia, Nova Zelanda i l'Índia. Així mateix, presta especial atenció als casos esdevinguts en el si dels Sistemes Regionals de Protecció dels Drets Humans i a les circumstàncies específiques de conflicte al Canadà.
Entre les conclusions destaca que «és la intensitat axiològica de les seues creences religioses el que fonamenta que estiguen legítimament emparades pel dret humà de llibertat religiosa» i que el més gran obstacle per a aquest dret «és l’acaparament de les seues terres i recursos naturals». A més de l’amenaça del land-grabbing, el canvi climàtic és un altre problema que desafia la supervivència cultural dels pobles i que els converteix en agents crucials de canvi amb vista a la conservació de la diversitat biològica i la seua lluita pels seus principis de desenvolupament sostenible i economia ecològica.
En opinió de la doctoranda, l’empoderament dels pobles indígenes com a agents de canvi és essencial perquè compartisquen el seu coneixement i treballen amb igualtat, ja que «el seu coneixement forma part inseparable de la seua espiritualitat, emparat pel seu dret de llibertat religiosa». Per això, assegura que «la garantia efectiva del dret de llibertat religiosa dels pobles indígenes és la pedra angular entorn dels dos grans reptes als quals s’enfronten: el canvi climàtic i el land-grabbing, i aquesta acció és la més eficaç per a assegurar la seua supervivència i el benestar de la Terra».
Núria Reguart Segarra és graduada en Dret i doctora en Dret per la Jaume I i, en l'actualitat, professora ajudant de Dret Eclesiàstic de l'Estat en aquesta mateixa universitat. És membre del Grup de Recerca en Drets Humans i Drets Fonamentals de l'UJI i membre de la REDH-EXATA (Xarxa Iberoamericana d'Empreses i Drets Humans: incidència especial en l'extractivisme i els acaparaments de terra i aigua).

Español:
La doctora en Derecho por la Universitat Jaume I de Castelló Núria Reguart Segarra ha obtenido el premio Brunet Tesis Doctorales, otorgado por la Fundación Jaime Brunet, situada en la Universidad Pública de Navarra, con su trabajo de investigación «Los pueblos indígenas y la protección de sus convicciones religiosas ante conflictos de acaparamientos de tierras y aguas», dirigida por la profesora Victoria Camarero Suárez del Área de Derecho Eclesiástico del Estado.
El premio, dotado con dos mil euros, diploma y la publicación de la tesis doctoral, busca reconocer aquellas investigaciones cuyo contenido básico tiene una relación directa con los derechos humanos, su defensa y promoción. Este galardón se libra desde 2016 y esta es la segunda ocasión en que la tesis de una doctoranda de la UJI ha sido premiada. Reguart fue la primera doctoranda de la UJI en defender totalmente en línea su investigación durante el primer estado de alarma y su tribunal, presidido por el catedrático de Derecho Eclesiástico del Estado Javier Martínez-Torrón, le otorgó la calificación de excelente cum laude con mención internacional.
La tesis doctoral de Núria Reguart tiene por objeto reafirmar la singularidad del derecho de libertad de religión o de creencias de los pueblos indígenas, que se ve irremediablemente violado en los conflictos de acaparamientos de tierras y aguas, que acechan la integridad de sus territorios tradicionales a causa de la inestimable riqueza y abundancia de recursos naturales. La investigación estudia, en primer lugar, la libertad religiosa de los pueblos indígenas en su contexto correspondiente, así como el marco normativo internacional que consagra sus derechos y su reflejo en los ordenamientos internos de Ecuador, Bolivia, Nueva Zelanda e India. Así mismo, presta especial atención a los casos acontecidos en el seno de los Sistemas Regionales de Protección de los Derechos Humanos y a las circunstancias específicas de conflicto en Canadá.
Entre las conclusiones destaca que «es la intensidad axiológica de sus creencias religiosas lo que fundamenta que estén legítimamente amparadas por el derecho humano de libertad religiosa» y que el mayor obstáculo para este derecho «es el acaparamiento de sus tierras y recursos naturales». Además de la amenaza del land-grabbing, el cambio climático es otro problema que desafía la supervivencia cultural de los pueblos y que los convierte en agentes cruciales de cambio en orden a la conservación de la diversidad biológica y su lucha por sus principios de desarrollo sostenible y economía ecológica.
En opinión de la doctoranda, el empoderamiento de los pueblos indígenas como agentes de cambio es esencial porque compartan su conocimiento y trabajan con igualdad, puesto que «su conocimiento forma parte inseparable de su espiritualidad, amparado por su derecho de libertad religiosa». Por eso, asegura que «la garantía efectiva del derecho de libertad religiosa de los pueblos indígenas es la piedra angular en torno a los dos grandes retos a los que se enfrentan: el cambio climático y el land-grabbing, y esta acción es la más eficaz para asegurar su supervivencia y el bienestar de la Tierra».
Núria Reguart Segarra es graduada en Derecho y doctora en Derecho por la Universitat Jaume I y, en la actualidad, profesora ayudante de Derecho Eclesiástico del Estado en esta misma universidad. Es miembro del Grupo de Investigación en Derechos Humanos y Derechos Fundamentales de la UJI y miembro de la REDH-EXATA (Red Iberoamericana de Empresas y Derechos Humanos: incidencia especial en el extractivismo y los acaparamientos de tierra y agua).