Valencià:
Investigadors de la Universitat Jaume I (UJI), de la Universitat CEU Cardenal Herrera (CEU UCH) de Castelló i de la universitat francesa Bourgogne Franche-Comté (UBFC) a Dijon, acaben de publicar un estudi, finançat pel Ministeri de Ciència, Innovació i Universitats i la Fundació de l'Hospital Provincial de Castelló, que avalua les decisions de risc i la percepció de la injustícia en l'àmbit econòmic entre persones consumidores de cocaïna i amb patologies mentals associades: esquizofrènia o trastorn antisocial de la personalitat. Els seus resultats, acabats de publicar en la revista internacional Scientific Reports, revelen que les persones amb esquizofrènia prenen decisions menys arriscades i toleren menys les injustícies de tipus econòmic, si es comparen amb el grup de control.
En aquest estudi, els participants van prendre part en un experiment amb dos tipus de decisió. En primer lloc, van haver de triar entre diferents loteries en una tasca orientada a avaluar el seu grau d'aversió al risc econòmic. En segon lloc, van participar en una versió modificada del «joc del dictador» que permet elicitar actituds altruistes en situacions d'injustícia econòmica tant avantatjoses com desavantatjoses. Les persones amb malaltia mental afronten aquest tipus de processos de presa de decisions influenciats per experiències passades relacionades amb el risc i amb la comparació i les diferències amb uns altres. És per això que tots dos escenaris es van dissenyar amb l'objectiu d'observar el seu procés de presa de decisions en totes dues circumstàncies.
Els resultats mostren que els participants amb trastorn antisocial de la personalitat associat al consum de cocaïna no van presentar diferències significatives en relació amb el grup de control, integrat per estudiants de l'UJI que voluntàriament van participar en l'experiment. No obstant això, en relació amb les persones consumidores de cocaïna amb esquizofrènia sí que s'observen diferències estadísticament significatives: d'una banda, les seues decisions econòmiques van ser menys arriscades en la presa de decisions de les apostes en les loteries i, d'altra banda, van tolerar pitjor la injustícia econòmica en el joc modificat del dictador.
Decisions econòmiques i tractament psicosocial
Davant aquests resultats, i atesa la falta de patrons clars en estudis previs, els autors de la recerca destaquen l'interès d'estudiar el procés de presa de decisions econòmiques per al disseny de tractaments psicosociològics en aquestes patologies duals o desordres mentals associats al consum de drogues. Gonzalo Haro, professor de medicina de la UCH CEU, apunta que estudis d'economia experimental com el present «poden contribuir a una avaluació adequada dels pacients per part dels metges en relació amb una possible incapacitació legal per a fer ús dels seus diners i béns, especialment en el cas de persones addictes a la cocaïna que presenten esquizofrènia».


Els resultats de la recerca mostren la utilitat dels estudis sobre el comportament econòmic com una eina útil en la psicologia i la psiquiatria per a comptar amb informació addicional valuosa en el tractament dels trastorns mentals associats al consum de drogues. Esquizofrènia i trastorn antisocial de la personalitat són les dues patologies mentals més associades al consum de cocaïna, la substància il·legal més consumida a Europa: 2,3 milions de joves de 15 a 34 anys. A Espanya, la cocaïna és la causa del 36,5% dels casos que requereixen tractament per consum de drogues i de la meitat de les atencions d'urgència.
Equip investigador
Els investigadors que han dut a terme aquest estudi són Gerardo Sabater Grande, Aurora García Gallego i Noemí Herranz, del Laboratori d'Economia Experimental i Departament d'Economia de l'UJI; Gonzalo Haro i Abel Baquero, del Grup de Recerca TXP de la CEU UCH de Castelló; i Nikolaos Georgantzís, de la Burgundy School of Business (Dijon, França) i també membre de l'equip del Laboratori d'Economia Experimental i Departament d'Economia de l'UJI. El professor de la CEU UCH Gonzalo Haro dirigeix la Unitat de Patologia Dual de l'Hospital Provincial del Castelló, on segueixen tractament les persones amb addicció a la cocaïna que han participat en les proves experimentals de l'estudi. 
Més informació sobre l'estudi «Risk-taking and fairness among cocaine-dependent patients in dual diagnoses: Schizophrenia and Anti-Social Personality Disorder», en Scientific Reports. DOI: 10.1038/s41598-020-66954-2
Informació redactada per la Universitat CEU Cardenal Herrera (CEU UCH) de Castelló.

Español:
Investigadores de la Universitat Jaume I (UJI), de la Universidad CEU Cardenal Herrera (CEU UCH) de Castellón y de la universidad francesa Bourgogne Franche-Comté (UBFC) en Dijon, acaban de publicar un estudio, financiado por el Ministerio de Ciencia, Innovación y Universidades y la Fundación del Hospital Provincial de Castellón, que evalúa las decisiones de riesgo y la percepción de la injusticia en el ámbito económico entre personas consumidoras de cocaína y con patologías mentales asociadas: esquizofrenia o trastorno antisocial de la personalidad. Sus resultados, recién publicados en la revista internacional Scientific Reports, revelan que las personas con esquizofrenia toman decisiones menos arriesgadas y toleran menos las injusticias de tipo económico, si se comparan con el grupo de control.
En este estudio, los participantes tomaron parte en un experimento con dos tipos de decisión. En primer lugar, tuvieron que elegir entre distintas loterías en una tarea orientada a evaluar su grado de aversión al riesgo económico. En segundo lugar, participaron en una versión modificada del «juego del dictador» que permite elicitar actitudes altruistas en situaciones de injusticia económica tanto ventajosas como desventajosas. Las personas con enfermedad mental afrontan este tipo de procesos de toma de decisiones influenciados por experiencias pasadas relacionadas con el riesgo y con la comparación y las diferencias con otros. Es por eso que ambos escenarios se diseñaron con el objetivo de observar su proceso de toma de decisiones en ambas circunstancias.
Los resultados muestran que los participantes con trastorno antisocial de la personalidad asociado al consumo de cocaína no presentaron diferencias significativas en relación con el grupo de control, integrado por estudiantes de la UJI que voluntariamente participaron en el experimento. Sin embargo, en relación con las personas consumidoras de cocaína con esquizofrenia, sí que se observan diferencias estadísticamente significativas: por un lado, sus decisiones económicas fueron menos arriesgadas en la toma de decisiones de las apuestas en las loterías y, por otro, toleraron peor la injusticia económica en el juego modificado del dictador.
Decisiones económicas y tratamiento psicosocial
Ante estos resultados, y dada la falta de patrones claros en estudios previos, los autores de la investigación destacan el interés de estudiar el proceso de toma de decisiones económicas para el diseño de tratamientos psicosociológicos en estas patologías duales o desórdenes mentales asociados al consumo de drogas. Gonzalo Haro, profesor de medicina de la UCH CEU, apunta que estudios de economía experimental como el presente «pueden contribuir a una evaluación adecuada de los pacientes por parte de los médicos en relación con una posible incapacitación legal para hacer uso de su dinero y bienes, especialmente en el caso de personas adictas a la cocaína que presentan esquizofrenia». 
Los resultados de la investigación muestran la utilidad de los estudios sobre el comportamiento económico como una herramienta útil en la psicología y la psiquiatría para contar con información adicional valiosa en el tratamiento de los trastornos mentales asociados al consumo de drogas. Esquizofrenia y trastorno antisocial de la personalidad son las dos patologías mentales más asociadas al consumo de cocaína, la sustancia ilegal más consumida en Europa: 2,3 millones de jóvenes de 15 a 34 años. En España, la cocaína es la causa del 36,5% de los casos que requieren tratamiento por consumo de drogas y de la mitad de las atenciones de urgencia.
Equipo investigador
Los investigadores que han llevado a cabo este estudio son Gerardo Sabater Grande, Aurora García Gallego y Noemí Herranz, del Laboratorio de Economía Experimental y Departamento de Economía de la UJI; Gonzalo Haro y Abel Baquero, del Grupo de Investigación TXP de la CEU UCH de Castellón; y Nikolaos Georgantzís, de la Burgundy School of Business (Dijon, Francia) y también miembro del equipo del Laboratorio de Economía Experimental y Departamento de Economía de la UJI. El profesor de la CEU UCH Gonzalo Haro dirige la Unidad de Patología Dual del Hospital Provincial del Castellón, donde siguen tratamiento las personas con adicción a la cocaína que han participado en las pruebas experimentales del estudio. 
Más información sobre el estudio «Risk-taking and fairness among cocaine-dependent patients in dual diagnoses: Schizophrenia and Anti-Social Personality Disorder», en Scientific Reports. DOI: 10.1038/s41598-020-66954-2
Información redactada por la Universitat CEU Cardenal Herrera (CEU UCH) de Castellón