Valencià:
Un estudi realitzat per investigadors de la Universitat Jaume I pertanyents al grup de recerca «Excellentia: qualitat, innovació i persones» ha analitzat el patró d'adopció del model EFQM i han conclòs que les organitzacions amb un reconeixement a l'excel·lència adopten aquest model de manera homogènia i consistent. L'estudi es va desenvolupar el 2013 en el marc d'un acord de col·laboració entre el Club Excelencia en Gestión, i ha sigut publicat en la seua revista Visión digital.


	La recerca, realitzada sobre una mostra de 180 organitzacions espanyoles que tenien un segell d'excel·lència concedit pel Club Excelencia en Gestión, s'emmarca en sengles projectes de recerca finançats per la Universitat Jaume I i el Ministeri de Ciència i Innovació.


	Segons l'estudi, les organitzacions que tenen un reconeixement a l'excel·lència segueixen un patró similar en la utilització de bones pràctiques de gestió associades amb el model EFQM, emfatitzant el mateix tipus d'actuacions i trobant «facilitats» i «dificultats» en el mateix tipus de pràctiques, independentment del nivell d'excel·lència aconseguit, els anys d'experiència amb el model i la grandària. Aquest patró similar d'adopció del model es podria explicar per la senda que recorren les organitzacions fins a arribar a aconseguir el màxim nivell d'excel·lència.


	De les organitzacions que en 2013 posseeixen el Segell d'Excel·lència Europea 500+, el 67% havia aconseguit un nivell inferior en avaluacions anteriors. Per tant, és possible afirmar que el model EFQM s'ajusta al seu propòsit de proporcionar pautes per a seguir una ruta cap a la millora, ja que les organitzacions mostren una transició des de nivells més baixos fins a nivells més alts d'excel·lència. A més, el 46% de les organitzacions amb un Segell 500+ en 2013 havien aconseguit aquest nivell d'excel·lència en avaluacions anteriors, la qual cosa indica que les bones pràctiques es mantenen en el temps i que un alt rendiment pot ser sostenible.


	Les organitzacions consultades perceben millores en els diferents tipus de resultats des que van començar a utilitzar el model EFQM, fonamentalment en els resultats en els clients i resultats clau, seguits dels resultats en les persones, i en menor mesura en els resultats en la societat. Les bones pràctiques de gestió que semblen estar més relacionades amb la millora en els resultats són aquelles que tenen a veure amb l'establiment d'un model de lideratge, amb la identificació de les necessitats dels grups d'interès i la seua consideració en l'elaboració del pla estratègic, i amb la gestió dels processos. A més, s'evidencia que les organitzacions perceben millores en els resultats independentment del nivell de segell aconseguit, dels anys que porten involucrades en l'excel·lència en la gestió i independentment de la grandària.


	La recerca també constata que l'ús de bones pràctiques de gestió vinculades amb el model EFQM està promovent un estil de direcció participatiu, amb una major participació de la direcció en els processos de millora de la qualitat o promovent grups de millora en els quals participen els empleats. De fet, en el 60,6% de les organitzacions consultades, la utilització del model EFQM sembla ser el fruit d'una anàlisi dels resultats i dels processos interns, més que obeir a pressions externes. La promoció d'un estil participatiu és una motivació important per a l'adopció del model EFQM.


	L'estudi acaba insistint en la rellevància que tenen les pràctiques relatives a la gestió dels recursos humans en un context d'excel·lència en la gestió, i evidencien com les organitzacions consultades practiquen una avaluació del rendiment orientada al desenvolupament i en la qual existeix una participació dels empleats en l'avaluació.

Informe complet

Español:
Un estudio realizado por investigadores de la Universitat Jaume I pertenecientes al grupo de investigación «Excellentia: calidad, innovación y personas» ha analizado el patrón de adopción del modelo EFQM concluyendo que las organizaciones con un reconocimiento a la excelencia adoptan este modelo de manera homogénea y consistente. El estudio se desarrolló en 2013 en el marco de un acuerdo de colaboración entre el Club Excelencia en Gestión, y ha sido publicado en su revista Visión digital.


	La investigación, realizada sobre una muestra de 180 organizaciones españolas que contaban con un Sello de Excelencia concedido por el Club Excelencia en Gestión, se enmarca en sendos proyectos de investigación financiados por la Universitat Jaume I y el Ministerio de Ciencia e Innovación.


	Según el estudio, las organizaciones que cuentan con un reconocimiento a la excelencia siguen un patrón similar en la utilización de buenas prácticas de gestión asociadas al modelo EFQM, enfatizando el mismo tipo de actuaciones y encontrando «facilitades» y «dificultades» en el mismo tipo de prácticas, independientemente del nivel de excelencia alcanzado, los años de experiencia con el modelo y el tamaño. Este patrón similar de adopción del modelo se podría explicar por la senda que recorren las organizaciones hasta llegar a conseguir el máximo nivel de excelencia.


	De las organizaciones que en 2013 poseen el Sello de Excelencia Europea 500+, el 67% había conseguido un nivel inferior en evaluaciones anteriores. Por tanto, es posible afirmar que el modelo EFQM se ajusta a su propósito de proporcionar pautas para seguir una ruta hacia la mejora, puesto que las organizaciones muestran una transición desde niveles más bajos hasta niveles más altos de excelencia. Además, el 46% de las organizaciones con un Sello 500+ en 2013 habían conseguido este nivel de excelencia en evaluaciones anteriores, lo que indica que las buenas prácticas se mantienen en el tiempo y que un alto rendimiento puede ser sostenible.


	Las organizaciones consultadas perciben mejoras en los diferentes tipos de resultados desde que empezaron a utilizar el modelo EFQM, fundamentalmente en los resultados en los clientes y resultados clave, seguidos de los resultados en las personas, y en menor medida en los resultados en la sociedad. Las buenas prácticas de gestión que parecen estar más relacionadas con la mejora en los resultados son aquellas que tienen que ver con el establecimiento de un modelo de liderazgo, con la identificación de las necesidades de los grupos de interés y su consideración en la elaboración del plan estratégico, y con la gestión de los procesos. Además, se evidencia que las organizaciones perciben mejoras en los resultados independientemente del nivel de sello conseguido, de los años que lleven involucradas en la excelencia en la gestión e independientemente del tamaño.


	La investigación también constata que el uso de buenas prácticas de gestión vinculadas al modelo EFQM está promoviendo un estilo de dirección participativo, con una mayor participación de la dirección en los procesos de mejora de la calidad o promoviendo grupos de mejora en los que participan los empleados. De hecho, en el 60,6% de las organizaciones consultadas, la utilización del modelo EFQM parece ser el fruto de un análisis de los resultados y de los procesos internos, más que obedecer a presiones externas, siendo la promoción de un estilo participativo una motivación importante para la adopción del modelo EFQM.


	El estudio termina insistiendo en la relevancia que tienen las prácticas relativas a la gestión de los recursos humanos en un contexto de excelencia en la gestión, evidenciando cómo las organizaciones consultadas practican una evaluación del rendimiento orientada al desarrollo y en la que existe una participación de los empleados en la evaluación.

Informe completo