Valencià:
La migració té al costat d'una sèrie d'avantatges, un conjunt de tensions i de situacions de risc. I és precisament aquesta part problemàtica, la que presenta un costat fosc, al que se li denomina estrès o duel migratori. Aquesta és una de les idees claus amb les quals ha començat avui el curs d'estiu “Impacte psicosocial en la tornada de l'immigrant: la tornada a casa?” que s'impartirà fins a dijous que ve, 5 de juliol, en la Facultat de Ciències de la Salut de la Universitat Jaume I i que ha estat inaugurat per la vicerectora de Cooperació, Relacions Internacionals i Institucionals i Multilingüisme, Inmaculada Fortanet.

La primera sessió de treball ha estat impartida per Joseba Achotegui, psiquiatra i director del Servei d'Atenció Psicopatológica i Psicosocial als Immigrants i Refugiats de l'Hospital Sant Pere Claver de Barcelona. Achotegui ha analitzat la migració com un factor de risc en salut mental, però sense ser catastrofista, ja que ha assenyalat que “la migració és moltes vegades més un solució que un problema, encara que és un solució que tanca, al seu torn, la seua part de problema”. La definició de duel migratori per al psiquiatra es basa que “és un duel per moltes coses, ja que possiblement cap altra situació de la vida d'una persona, fins i tot la pèrdua d'un ser estimat, suposa tants canvis com la migració. Tot el que hi ha al voltant de la persona canvia, tant més, com més llunyana i distant culturalment siga la migració”. I classifica els duels en set àrees: la família i els sers estimats, la llengua, la cultura, la terra, l'estatus social, el contacte amb el grup de pertinença i els riscos per a la integritat física. Per aquest motiu es formen grups d'immigrants per falta d'integració dels propis nouvinguts o per males polítiques d'acolliment del lloc de destinació. Tot això porta a l'immigrant a patir la síndrome de l'immigrant amb estrès crònic i múltiple.
De fet, ha explicat l'expert, “les previsions de l'ONU són que el nombre d'emigrants que ara és de 200 milions de persones, es duplique en els propers 20 anys, constituint el que es denomina el sisè continent, el continent mòbil, la qual cosa amb les fronteres dels països desenvolupats pràcticament tancades com les d'una fortalesa, no presagia res bo” al mateix temps que ha destacat que “les zones en les quals hi ha més desplaçats no és a Europa o en USA, sinó a l'interior d'Àfrica, Amèrica i Àsia i en pitjors condicions que ací”.
Les sessions continuaran demà amb la influència que té l'aculturació, els prejudicis i com es poden treballar els aspectes psicològics de la recuperació de la identitat cultural en diferents situacions que poden provocar les migracions.
El curs, dirigit pels professors José Manuel Gil Beltrán i Raquel Flores Buils del Departament de Psicologia Evolutiva, Educativa, Social i Metodologia, està dirigit a l’estudiantat, treballadors i treballadores socials, professionals de la psicologia, personal de l'educació, psicopedagogs i psicopedagogues, i totes les persones interessades en la temàtica.
Imatges: http://www.uji.es/noticies/foto/num&id_a=29312485

Español:
La migración tiene junto a una serie de ventajas, un conjunto de tensiones y de situaciones de riesgo. Y es precisamente esa parte problemática, la que presenta un lado oscuro, al que se le denomina estrés o duelo migratorio. Esta es una de las ideas claves con las que ha comenzado hoy el curso de verano “Impacto psicosocial en el retorno del inmigrante: ¿la vuelta a casa?” que se impartirá hasta el próximo jueves, 5 de julio, en la Facultad de Ciencias de la Salud de la Universitat Jaume I y que ha sido inaugurado por la vicerrectora de Cooperación, Relaciones Internacionales y Institucionales y Multilingüismo , Inmaculada Fortanet.

La primera sesión de trabajo ha sido impartida por Joseba Achotegui, psiquiatra y director del Servicio de Atención Psicopatológica y Psicosocial a los Inmigrantes y Refugiados del Hospital San Pere Claver de Barcelona. Achotegui ha analizado la migración como un factor de riesgo en salud mental, pero sin ser catastrofista, puesto que ha señalado que “la migración es muchas veces más un solución que un problema, aunque es un solución que encierra, a su vez, su parte de problema”. La definición de duelo migratorio para el psiquiatra se basa en que “es un duelo por muchas cosas, ya que posiblemente ninguna otra situación de la vida de una persona, incluso la pérdida de un ser querido, supone tantos cambios como la migración. Todo lo que hay alrededor de la persona cambia, tanto más, cuanto más lejana y distante culturalmente sea la migración”. Y clasifica los duelos en siete áreas: la familia y los seres queridos, la lengua, la cultura, la tierra, el estatus social, el contacto con el grupo de pertenencia y los riesgos para la integridad física. De ahí que se formen grupos de inmigrantes por falta de integración de los propios recién llegados o por malas políticas de acogida del lugar de destino. Todo ello lleva al inmigrante a padecer el síndrome del inmigrante con estrés crónico y múltiple.
De hecho, ha explicado el experto, “las previsiones de la ONU son que el número de emigrantes que ahora es de 200 millones de personas, se duplique en los próximos 20 años, constituyendo lo que se denomina el sexto continente, el continente móvil, lo cual con las fronteras de los países desarrollados prácticamente cerradas como las de una fortaleza, no presagia nada bueno” al tiempo que ha destacado que “las zonas en las que hay más desplazados no es en Europa o en USA, sino en el interior de África, América y Asia y en peores condiciones que aquí”.
Las sesiones continuarán mañana con la influencia que tiene la aculturación, los prejuicios y cómo se pueden trabajar los aspectos psicológicos de la recuperación de la identidad cultural en diferentes situaciones que pueden provocar las migraciones.
El curso, dirigido por los profesores José Manuel Gil Beltrán y Raquel Flores Buils del Departamento de Psicología Evolutiva, Educativa, Social y Metodología, está dirigido al estudiantado, trabajadores y trabajadoras sociales, profesionales de la psicología, personal de la educación, psicopedagogos y psicopedagogas, y todas las personas interesadas en la temática.