Valencià:
L'Oficina de Cooperació al Desenvolupament i Solidaritat de la Universitat Jaume I amb la col·laboració de la Càtedra UNESCO de Filosofia per a la Pau ha celebrat la jornada «Dones i processos de pau», que ha comptat amb la participació de referents en l'àmbit de la construcció dels processos de pau.
La inauguració ha comptat amb la presència d'Elsa González Esteban, vicerectora de Responsabilitat Social, Polítiques Inclusives i Igualtat de l'UJI, que ha lamentat l'actualitat de la temàtica de les jornades i ha destacat la importància del paper de les universitats com a espai de trobada, respecte, reflexió i creació de pensament, coneixement i ciència, orientat cap a la resolució dels conflictes humans per vies pacífiques.
A continuació, s'ha celebrat la conferència inaugural a càrrec de Jesús A. Núñez Villaverde, codirector de l'Institut d'Estudis sobre Conflictes i Acció Humanitària (IECAH), qui ha assenyalat que «l'alt nivell de conflictivitat que estem vivint en el planeta, amb Ucraïna i Palestina com a focus principals però no únics, és un exemple dels desajustaments generats per un ordre internacional que no ha sigut capaç de previndre el seu esclat i que no sembla en condicions de trobar solucions efectives». En aquest sentit, ha afegit que en el model de relacions internacionals actual no es detecta la suficient voluntat política per a modificar unes estructures que generen més desigualtat i que, a més, es mostra impotent davant les dinàmiques violentes.
Com a agreujants a aquesta situació, ha citat la proliferació d'armes de destrucció massiva, la crisi climàtica i la disrupció tecnològica, «que posen en perill l'existència de la vida humana tal com la coneixem». És per això, que Núñez ha destacat «la necessitat d'activar mecanismes més potents de construcció de pau i de prevenció de conflictes nascuts de les aliances entre organismes internacionals existents, governs nacionals i actors de la societat civil organitzada», que a més plantegen estratègies a llarg termini amb l'objectiu de lluitar contra les causes estructurals associades als esclats de violència. En aquesta línia, ha assenyalat com a elements imprescindibles la cooperació al desenvolupament i l'acció humanitària, per a assistir a les víctimes, pal·liar els efectes més brutals de la violència, reduir les bretxes de desigualtat i potenciar els mecanismes de resolució pacífica dels conflictes. «En eixe terreny, el paper de les dones és clau tant per a generar consciència militant com per a aportar les seues visions i sabers a la tasca comuna», ha apuntat.
Seguidament, Carmen Magallón, presidenta de la Fundació Seminari d'Investigació per a la Pau i membre de la Women’s Internacional League for Peace and Freedom, ha visibilitzat en la seua conferència el llegat de les dones pacificadores a través d'una revisió històrica tant de dones destacades com d'organitzacions i moviments civils. En la seua intervenció ha remarcat la importància de ser conscients d'eixa tradició històrica i la necessitat de continuar donant-li vida per a aconseguir vies d'eradicació de la violència i la resolució de conflictes per la via diplomàtica i de la negociació. «Hui més que mai necessitem fer visibles les veus per la pau, veus que obrin un horitzó d'esperances», ha afirmat Magallón.
El programa de la jornada també ha inclòs una taula redona sobre estratègies per a la construcció de la pau des de la perspectiva de gènere en la qual han intervingut Bochra Laghssais, col·laboradora docent en el Màster d'Estudis Internacionals de Pau, Conflictes i Desenvolupament, que ha tractat l'apoderament de les dones amazigh; Chloé Meulewaeter, presidenta del International Peace Bureau de Barcelona, que ha abordat les polítiques de seguretat i els danys mediambientals; Manuela Mesa, directora de l'Institut Universitari DEMOSPAZ i CEIPAZ, que s'ha centrat en el paper de la societat civil i les seues estratègies de comunicació, i María Villellas, investigadora a l’Escola de Cultura de Pau, que ha tractat la perspectiva de gènere interseccionada amb la inclusivitat i participació.
D'altra banda, també s'ha celebrat una altra taula redona per a reflexionar sobre la resolució de conflictes en el context internacional amb la participació de Blanca Camps, del Centre Delàs d'Estudis per la Pau, que ha explicat el paper del militarisme al Nord d'Àfrica i Orient Pròxim; Njoki Wamai, professora en la US International University a Nairobi, per a abordar la situació a Kenya des d'una perspectiva decolonial, i Yuliya Serkezyuk, investigadora en HEGOA, per a tractar la justícia transicional a Colòmbia.
La jornada ha conclòs amb un taller a càrrec d’Atelier amb la participació d'Alejandra Miller Restrepo, ex comissionada responsable de gènere de la Comissió de la Veritat de Colòmbia.
En el marc de les jornades també s'ha organitzat una exposició cedida per Atelier que sota el títol «Dones de l'Exili. Històries de resiliència, apoderament i transformació» presenta la història de dones colombianes en situació de refugi, exili i migració en diferents territoris del món. L'exposició, situada en la primera planta de l'edifici de l'Escola de Doctorat i Consell Social, es podrà visitar fins al 22 de novembre.
Aquesta jornada s'emmarca dins de les activitats que desenvolupa l'UJI mitjançant el conveni amb la Vicepresidència Segona i Conselleria de Serveis Socials, Igualtat i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
Aquesta acció està alineada amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible que planteja l'Agenda 2030, i de manera especial amb els ODS: 4. Educació de Qualitat, 5. Igualtat de Gènere i, 16 Pau, justícia i institucions sòlides.

Español:
La Oficina de Cooperación al Desarrollo y Solidaridad de la Universitat Jaume I con la colaboración de la Cátedra UNESCO de Filosofía para la Paz ha celebrado la jornada «Mujeres y procesos de paz», que ha contado con la participación de referentes en el ámbito de la construcción de los procesos de paz.
La inauguración ha contado con la presencia de Elsa González Esteban, vicerrectora de Responsabilidad Social, Políticas Inclusivas e Igualdad de la UJI, que ha lamentado la actualidad de la temática de las jornadas y ha destacado la importancia del papel de las universidades como espacio de encuentro, respeto, reflexión y creación de pensamiento, conocimiento y ciencia, orientado hacia la resolución de los conflictos humanos por vías pacíficas.
A continuación, se ha celebrado la conferencia inaugural a cargo de Jesús A. Núñez Villaverde, codirector del Instituto de Estudios sobre Conflictos y Acción Humanitaria (IECAH), quién ha señalado que «el alto nivel de conflictividad que estamos viviendo en el planeta, con Ucrania y Palestina como focos principales pero no únicos, es un ejemplo de los desajustes generados por un orden internacional que no ha sido capaz de prevenir su estallido y que no parece en condiciones de encontrar soluciones efectivas». En este sentido, ha añadido que en el modelo de relaciones internacionales actual no se detecta la suficiente voluntad política para modificar unas estructuras que generan más desigualdad y que, además, se muestra impotente ante las dinámicas violentas.
Como agravantes a dicha situación, ha citado la proliferación de armas de destrucción masiva, la crisis climática y la disrupción tecnológica, «que ponen en peligro la existencia de la vida humana tal y como la conocemos». Es por ello, que Núñez ha destacado «la necesidad de activar mecanismos más potentes de construcción de paz y de prevención de conflictos nacidos de las alianzas entre organismos internacionales existentes, gobiernos nacionales y actores de la sociedad civil organizada», que además planteen estrategias a largo plazo con el objetivo de luchar contra las causas estructurales asociadas a los estallidos de violencia. En esta línea, ha señalado como elementos imprescindibles la cooperación al desarrollo y la acción humanitaria, para asistir a las víctimas, paliar los efectos más brutales de la violencia, reducir las brechas de desigualdad y potenciar los mecanismos de resolución pacífica de los conflictos. «En ese terreno, el papel de las mujeres es clave tanto para generar conciencia militante como para aportar sus visiones y saberes a la tarea común», ha apuntado.
Seguidamente, Carmen Magallón, presidenta de la Fundación Seminario de Investigación para la Paz y miembro de la Women’s Internacional League for Peace and Freedom, ha visibilizado en su conferencia el legado de las mujeres pacificadoras a través de una revisión histórica tanto de mujeres destacadas como de organizaciones y movimientos civiles. En su intervención ha remarcado la importancia de ser conscientes de esa tradición histórica y la necesidad de seguir dándole vida para lograr vías de erradicación de la violencia y la resolución de conflictos por la vía diplomática y de la negociación. «Hoy más que nunca necesitamos hacer visibles las voces por la paz, voces que abren un horizonte de esperanzas», ha afirmado Magallón.
El programa de la jornada también ha incluido una mesa redonda sobre estrategias para la construcción de la paz desde la perspectiva de género en la que han intervenido Bochra Laghssais, colaboradora docente en el Máster de Estudios Internacionales de Paz, Conflictos y Desarrollo, que ha tratado el empoderamiento de las mujeres amazigh; Chloé Meulewaeter, presidenta del International Peace Bureau de Barcelona, que ha abordado las políticas de seguridad y los daños medioambientales; Manuela Mesa, directora del Instituto Universitario DEMOSPAZ y CEIPAZ, que se ha centrado en el papel de la sociedad civil y sus estrategias de comunicación, y María Villellas, investigadora en la Escola de Cultura de Pau, que ha tratado la perspectiva de género interseccionada con la inclusividad y participación.
Por otra parte, también se ha celebrado otra mesa redonda para reflexionar sobre la resolución de conflictos en el contexto internacional con la participación de Blanca Camps,  del Centre Delàs d'Estudis per la Pau, que ha explicado el papel del militarismo en el Norte de África y Oriente Próximo; Njoki Wamai, profesora en la US International University en Nairobi, para abordar la situación en Kenia desde una perspectiva decolonial, y  Yuliya Serkezyuk,  investigadora en HEGOA, para tratar la justicia transicional en Colombia.
La jornada ha concluido con un taller a cargo de Atelier con la participación de Alejandra Miller Restrepo, ex comisionada responsable de género de la Comisión de la Verdad de Colombia.
En el marco de las jornadas también se ha organizado una exposición cedida por Atelier que bajo el título «Mujeres del Exilio. Historias de resiliencia, empoderamiento y transformación» presenta la historia de mujeres colombianas en situación de refugio, exilio y migración en diferentes territorios del mundo. La exposición, ubicada en la primera planta del edificio de la Escuela de Doctorado y Consejo Social, se podrá visitar hasta el 22 de noviembre.
Esta jornada se enmarca dentro de las actividades que desarrolla la UJI mediante el convenio con la Vicepresidencia Segunda y Conselleria de Servicios Sociales, Igualdad y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
Esta acción está alineada con los Objetivos de Desarrollo Sostenible que plantea la Agenda 2030, y de manera especial con los ODS: 4. Educación de Calidad, 5. Igualdad de Género y, 16 Paz, justicia e instituciones sólidas.