Valencià:
L'equip de redacció de la revista Modelling and Simulation in Materials Science and Engineering (MSMSE) ha seleccionat un article de recerca signat per professorat de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI) i el Centre de Desenvolupament de Materials Funcionals (CDMF) de la Universitat Federal de Sao Carlos (Sao Paulo) de Brasil per a incloure’l en l'exclusiva col·lecció «Highlights of 2016».
La col·lecció inclou els principals articles publicats en MSMSE cada any, seleccionats pels editors i revisors per la seua novetat, impacte científic i qualitat.
En l'article «A 3D platform for the morphology modulation of materials: first principles calculations on the thermodynamic stability and surface structure of metal oxides: Co3O4, α-Fe2O3, and In2O3» han participat el professor Juan Andrés Bort, investigador principal, i la doctora Lourdes Gracia del grup de recerca de Química Teòrica i Computacional (QTC) del Departament de Química Física i Analítica de la Universitat Jaume I (UJI) de Castelló i el professor Elson Longo, director del CDMF, així com Mateus Ferrer i Amanda Gouveia. Aquest treball forma part de la tesi doctoral dels dos últims autors i es va realitzar durant una estada de recerca a l’UJI l'any 2015 dins del conveni de col·laboració entre l’UJI i el CDMF.
El treball presenta un nou mètode desenvolupat recentment per l'equip de recerca que explica com utilitzant els principis, mètodes i tècniques de la QTC es pot explicar i predir la termodinàmica i estructura superficial dels materials sòlids a escala macro i nano. En particular, aquest mètode és útil per a predir i avaluar la transformació morfològica d'òxids metàl·lics. S'aconsegueix accedir a totes la possibles morfologies que poden presentar aquests materials, les quals serveixen de guia per als investigadors en l'anàlisi de les imatges que s'obtenen de microscopis electrònics i així faciliten comprendre i racionalitzar el control de la forma cristal·lina que s'obté durant la síntesi, manejant la química superficial i els valors relatius de les energies superficials de les diferents cares del material.
El control de la morfologia d'un micro/nanocristall és actualment un repte científic, ja que és fonamental i és la base per a les posteriors aplicacions d'interès tecnològic com ara la catàlisi, propietats sensòries, bactericides, etc.
Figura: estructura cristalográfica i morfologies d'In2O3 amb plànols de cristall.
Més informació: http://iopscience.iop.org/journal/0965-0393/page/highlights-of-2016

Español:
El equipo de redacción de la revista Modelling and Simulation in Materials Science and Engineering (MSMSE) ha seleccionado un artículo de investigación firmado por profesorado de la Universitat Jaume I (UJI) y el Centro de Desarrollo de Materiales Funcionales (CDMF) de la Universidad Federal de Sao Carlos (Sao Paulo) de Brasil para incluirlo en la exclusiva colección «Highlights of 2016».
La colección incluye los principales artículos publicados en MSMSE cada año, seleccionados por los editores y revisores por su novedad, impacto científico y calidad.
En el artículo «A 3D platform for the morphology modulation of materials: first principles calculations on the thermodynamic stability and surface structure of metal oxides: Co3O4, α-Fe2O3, and In2O3» han participado el profesor Juan Andrés Bort, investigador principal, y la doctora Lourdes Gracia del grupo de investigación de Química Teórica y Computacional (QTC) del Departamento de Química Física y Analítica de la Universitat Jaume I y el profesor Elson Longo, director del CDMF, así como Mateus Ferrer y Amanda Gouveia. Este trabajo forma parte de la tesis doctoral de los dos últimos autores y se realizó durante una estancia de investigación en la UJI en el año 2015 dentro del convenio de colaboración entre la UJI y el CDMF.
El trabajo presenta un nuevo método desarrollado recientemente por el equipo de investigación que explica cómo utilizando los principios, métodos y técnicas de la QTC se puede explicar y predecir la termodinámica y estructura superficial de los materiales sólidos a escala macro y nano. En particular, este método es útil para predecir y evaluar la transformación morfológica de óxidos metálicos. Se consigue acceder a todas la posibles morfologías que pueden presentar estos materiales, las cuales sirven de guía para los investigadores en el análisis de las imágenes que se obtienen de microscopios electrónicos, y así permiten comprender y racionalizar el control de la forma cristalina que se obtiene durante la síntesis, manejando la química superficial y los valores relativos de las energías superficiales de las diferentes caras del material.
El control de la morfología de un micro/nanocristal es actualmente un reto científico, ya que es fundamental y es la base para las posteriores aplicaciones de interés tecnológico como la catálisis, propiedades sensorias, bactericidas, etc.
Figura: estructura cristalográfica y morfologías de In2O3 con planos de cristal.
Más información: http://iopscience.iop.org/journal/0965-0393/page/Highlights-of-2016