Valencià:
El grup d’investigació de la Universitat Jaume I de Castelló «Gestió integrada de plagues agrícoles» (GIPa), coordinat pel catedràtic de Producció Vegetal, Josep A. Jaques Miret, participa en el projecte europeu «Un sistema sostenible de cultiu mixt d’apicultura en la conca mediterrània» (Plant-B). El projecte és implementat per deu institucions de sis països mediterranis (Algèria, Egipte, França, Grècia, Itàlia i Espanya) i el seu objectiu és estudiar la combinació «cítrics/plantes aromàtiques-medicinals/abelles» en un sistema de cultiu mixt per a millorar la sostenibilitat i el retorn del cultiu de crítics i l’apicultura en condicions típicament mediterrànies.
«La introducció dels ruscos d'abelles mel·líferes durant la floració dels cítrics és un tema tabú en la nostra citricultura –explica Jaques–. No obstant això, en altres països, aquesta pràctica continua sent el mitjà més consistent, efectiu i econòmic de garantir rendiments adequats en cítrics i una pràctica comuna per a explotar un recurs molt important per a l'apicultura». La combinació d’ambdós permet un millor ús dels recursos (terres agrícoles, agents de control biològic i pol·linitzadors) i, a més a més, pot contribuir a millorar la qualitat i seguretat dels cítrics i dels productes de la mel, augmentant els ingressos d’agricultors i apicultors.
«Atès que al nostre país apicultura i citricultura es consideren incompatibles –comenta l’investigador castellonenc–, els resultats generats pels nostres socis en altres països de la Mediterrània seran de gran interès. Per aquest motiu, l’equip de la universitat pública de Castelló se centrarà a millorar el control biològic en cítrics utilitzant infraestructures ecològiques com són les cobertes vegetals i l’ús de plantes reservori».
Entre els objectius del projecte destaca el desenvolupament i optimització del sistema agrícola en la regió mediterrània, millora de la traçabilitat de la qualitat i seguretat en els productes de mel i la determinació de la sostenibilitat ambiental i socioeconòmica del nou sistema agrícola mitjançant l’ús de noves eines i estratègies de gestió integrada de plagues (GIP) per a cítrics i abelles mel·líferes, estudis de cas en la conca mediterrània i l’organització d’activitats de difusió del nou coneixement entre els col·lectius interessats i el públic en general.
Les organitzacions que hi participen, a més de l’UJI, són Benaki Phytopathological Institute (BPI), coordinador del projecte, i Stayia Farm (SF) de Grècia; l’Institute National de la Recherche Agronomique d’Algérie (INRAA) i la Université M’hamed Bougara de Boumerdès (UMBB) d’Algèria; l’Agriculture Research Centre (ARC) i North South Consultants Exchange (NSCE) d’Egipte; l’Institute National de Recherche pour l’Agriculture, l’Alimentation et l’Environnement (INRAE) de França; i la Universitat de Tuscia-Departament de Ciències Agràries i Forestals (UNITUS-DAFNE) i el Consorzio Nazionale di Produttori Apistici (Conaproa) d’Itàlia.
Els socis del consorci s’han reunit a finals del mes de gener al Benaki Psytopathological Institute a Kifissia (Grècia), sota la coordinació de l’investigador Konstantinos Kasiotis, per a l’engegada oficial del projecte. La reunió ha comptat també amb la participació del representant del Programa PRIMA de la Unió Europea, Fabrice Dentressangle, i el secretari general d’investigació i tecnologia de Grècia, Marios Koniaris. Els socis van presentar les seues institucions, el seu paper en el projecte i les accions a desenvolupar durant aquests primers mesos.

Español:
El grupo de investigación de la Universitat Jaume I de Castelló «Gestión integrada de plagas agrícolas» (GIPa), coordinado por el catedrático de Producción Vegetal, Josep A. Jaques Miret, participa en el proyecto europeo «Un sistema sostenible de cultivo mixto de apicultura en la cuenca mediterránea» (Plant-B). El proyecto es implementado por diez instituciones de seis países mediterráneos (Argelia, Egipto, Francia, Grecia, Italia y España), y su objetivo es estudiar la combinación «cítricos/plantas aromáticas-medicinales/abejas» en un sistema mixto de cultivo para mejorar la sostenibilidad y el retorno del cultivo de cítricos y la apicultura en condiciones típicamente mediterráneas.
«La introducción de las colmenas de abejas melíferas durante la floración de los cítricos es un tema tabú en nuestra citricultura –explica Jaques–. Sin embargo, en otros países, esta práctica continúa siendo el medio más consistente, efectivo y económico de garantizar rendimientos adecuados en cítricos y una práctica común para explotar un recurso muy importante para la apicultura». La combinación de ambos permite un mejor uso de los recursos (tierras agrícolas, agentes de control biológico y polinizadores) y, además, puede contribuir a mejorar la calidad y seguridad de los cítricos y de los productos de la miel, aumentando los ingresos de agricultores y apicultores.
«Dado que en nuestro país apicultura y citricultura se consideran incompatibles —comenta el investigador castellonense—, los resultados generados por nuestros socios en otros países del Mediterráneo serán de gran interés. Por este motivo, el equipo de la universidad pública de Castellón se centrará en mejorar el control biológico en cítricos utilizando infraestructuras ecológicas como son las cubiertas vegetales y el uso de plantas reservorio».
Entre los objetivos del proyecto destaca el desarrollo y optimización del sistema agrícola en la región mediterránea, la mejora de la trazabilidad de la calidad y seguridad en los productos de miel y la determinación de la sostenibilidad ambiental y socioeconómica del nuevo sistema agrícola mediante el uso de nuevas herramientas y estrategias de gestión integrada de plagas (GIP) para cítricos y abejas melíferas, estudios de caso en la cuenca mediterránea y la organización de actividades de difusión del nuevo conocimiento entre los colectivos interesados y el público en general.
Las organizaciones que participan, además de la UJI, son Benaki Phytopathological Institute (BPI), coordinador del proyecto, y Stayia Farm (SF) de Grecia; el Institute National de la Recherche Agronomique d’Algérie (INRAA) y la Université M’hamed Bougara de Boumerdès (UMBB) de Argelia; el Agriculture Research Centre (ARC) y North South Consultants Exchange (NSCE) de Egipto; el Institute National de Recherche pour l’Agriculture, l’Alimentation et l’Environnement (INRAE) de Francia; y la Universidad de Tuscia-Departamento de Ciencias Agrarias y Forestales (UNITUS-DAFNE) y el Consorzio Nazionale di Produttori Apistici (Conaproa) de Italia.
Los socios del consorcio se han reunido a finales del mes de enero en el Benaki Phytopathological Institute en Kifissia (Grecia) bajo la coordinación del investigador Konstantinos Kasiotis, para la puesta en marcha oficial del proyecto. La reunión ha contado también con la participación del representante del Programa PRIMA de la Unión Europea, Fabrice Dentressangle, y el secretario general de Investigación y Tecnología de Grecia, Marios Koniaris. Los socios han presentado sus instituciones, su papel en el proyecto y las acciones a desarrollar durante estos primeros meses.