Valencià:
La investigadora del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) en l'Institut de Microelectrònica de Madrid i Premi Rei Jaume I en Noves Tecnologies 2022, Monserrat Calleja, ha explicat durant la seua estada a la capital de la Plana, convidada per la Càtedra Ciutat de Castelló de la Universitat Jaume I, els últims avanços aconseguits per l'equip d'investigació que lidera en el camp de la biomedicina. La conferència ha estat també promoguda per la Fundació Premis Rei Jaume I, que es lliuren divendres 25 de novembre, amb la col·laboració de la Unitat de Divulgació Científica i Ciència Ciutadana del Vicerectorat d’Innovació, Transferència i Divulgació Científica de l’UJI.
Sota el títol «Física per a la biomedicina», aquesta apassionada científica ha detallat alguns dels projectes que han portat el grup investigador a aconseguir mesurar nous paràmetres de cèl·lules, virus, bacteris i proteïnes que permeten detectar de forma més primerenca i amb anàlisis més senzilles la presència de bacteris, virus o cèl·lules tumorals en l'organisme, per mitjà de biosensors que usen característiques físiques (com la massa) per a conèixer el seu estat.
En el cas de les cèl·lules tumorals, un dels processos més complexos, l'equip estudia com detectar amb major precisió, en la primera fase de testatge d'un nou fàrmac, si poguera o no ser eficaç. «Això permetria —ha comentat la científica— estalviar temps, diners i esforç en estudis que en etapes posteriors no demostren la seua eficàcia, o permetria fer més proves amb altres compostos i proporcionaria més recursos en aquells que ofereixen millors resultats en una etapa inicial».
Actualment es realitzen tests in vitro que permeten obtenir certes dades per a decidir si cal seguir o no amb el desenvolupament d'aqueix fàrmac (només el 5% dels quals acaben en estudi), però el propòsit de l'equip investigador és aconseguir mesurar altres aspectes de la mecànica de la cèl·lula i del seu entorn per a obtenir dades més fiables que servisquen per a decidir si s'ha de continuar o no per aqueix camí.
En el cas dels virus i els bacteris, les seues investigacions se centren en la contaminació ambiental i la COVID, amb l'objectiu de comptar i mesurar les propietats físiques de l'aire per a detectar-hi la presència de bacteris i virus. Avui dia compten amb un prototip sensor que els permet mesurar la massa i elasticitat d'aquests patògens individuals i que facilita la seua detecció en una anàlisi de sang.
«Encara no hi ha eines que ens permeten detectar determinades proteïnes presents en els tumors», ha explicat, i per això l’equip estudia amb mètodes òptics la vibració dels microsensors dipositats en els bio-anàlits (proteïnes, virus, bacteris i cèl·lules) amb la finalitat de localitzar-les en concentracions molt xicotetes, «quasi comptant-les una a una», ha descrit, i complementar amb altres aplicacions com els mètodes òptics de fluorescència. Aquesta experimentació també s'aplica en la detecció del VIH, especialment en nounats de països subdesenvolupats o en vies de desenvolupament, ja que la seua detecció precoç pot evitar el contagi del bebè.
Malgrat les dificultats tècniques o pressupostàries que presenten aquest tipus d'investigacions, Monserrat Calleja s'ha mostrat optimista i espera que prompte puguen ser una realitat aquestes noves eines per a posar-les a la disposició de la comunitat investigadora i que s'avance en la detecció i tractament d'aquesta mena de malalties.

Español:
La investigadora del Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC) en el Instituto de Microelectrónica de Madrid y Premio Rei Jaume I en Nuevas Tecnologías 2022, Monserrat Calleja, ha explicado durante su estancia en la capital de La Plana, invitada por la Cátedra Ciutat de Castelló de la Universitat Jaume I, los últimos avances conseguidos por el equipo de investigación que lidera en el campo de la biomedicina. La conferencia ha estado también promovida por la Fundación Premios Rei Jaume I, que se entregan el viernes 25 de noviembre, con la colaboración de la Unidad de Divulgación Científica y Ciencia Ciudadana del Vicerrectorado de Innovación, Transferencia y Divulgación Científica de la UJI.
Bajo el título «Física para la biomedicina», esta apasionada científica ha detallado algunos de los proyectos que han llevado al grupo investigador a conseguir medir nuevos parámetros de células, virus, bacterias y proteínas que permitan detectar de forma más temprana y con análisis más sencillos la presencia de bacterias, virus o células tumorales en el organismo, por medio de biosensores que usan características físicas (como la masa) para conocer su estado.
En el caso de las células tumorales, uno de los procesos más complejos, el equipo estudia cómo detectar con mayor precisión, en la primera fase de testeo de un nuevo fármaco, si pudiera o no ser eficaz. «Ello permitiría —ha comentado la científica— ahorrar tiempo, dinero y esfuerzo en estudios que en etapas posteriores no demuestran su eficacia, o permitiría hacer más pruebas con otros compuestos y proporcionaría más recursos en aquellos que ofrecen mejores resultados en una etapa inicial».
Actualmente se realizan tests in vitro que permiten obtener ciertos datos para decidir si seguir o no con el desarrollo de ese fármaco (sólo el 5% de ellos acaban en estudio), pero el propósito del equipo investigador es conseguir medir otros aspectos de la mecánica de la célula y de su entorno para obtener datos más fiables que sirvan para decidir si continuar o no por ese camino.
En el caso de los virus y las bacterias, sus investigaciones se centran en la contaminación ambiental y la COVID, con el objetivo de contar y medir las propiedades físicas del aire para detectar la presencia de bacterias y virus. Hoy en día cuentan con un prototipo sensor que les permite medir la masa y elasticidad de estos patógenos individuales y que facilita su detección en un análisis de sangre.
«Aún no hay herramientas que nos permitan detectar determinadas proteínas presentes en los tumores», ha explicado, y por eso el equipo estudia con métodos ópticos la vibración de los microsensores depositados en los bio-analitos (proteínas, virus, bacterias y células) con el fin de localizarlas en concentraciones pequeñísimas, «casi contándolas una a una», ha descrito, y complementar otras aplicaciones como los métodos ópticos de fluorescencia. Esta experimentación también se aplica en la detección del VIH, especialmente en neonatos de países subdesarrollados o en vías de desarrollo, ya su detección temprana puede evitar el contagio del bebé.
Pese a las dificultades técnicas o presupuestarias que presentan este tipo de investigaciones, Monserrat Calleja se ha mostrado optimista y espera que pronto puedan ser una realidad estas nuevas herramientas para ponerlas a disposición de la comunidad investigadora y que se avance en la detección y tratamiento de este tipo de enfermedades.