Valencià:
La Llotja del Cànem de Castelló ha sigut la seu del seminari «El transport com a motor del desenvolupament socioeconòmic a la Comunitat Valenciana» organitzat per l'Institut de Dret del Transport de la Universitat Jaume I. L'esdeveniment, que ha comptat amb Ignacio Arroyo Martínez, catedràtic de la Universitat de Barcelona, com a ponent inaugural, ha reunit especialistes i experts en dret mercantil i de navegació, ha estudiat qüestions relacionades amb el context de la indústria del transport i ha examinat el seu estat actual.
Arroyo Martínez ha centrat la seua conferència en la indústria de creuers i, per a això, ha analitzat el port de Barcelona, «ja que és el número u en l'àmbit europeu i el segon del món», així com la manera d'aplicar les seues característiques al port de Castelló. Ha subratllat la gran capacitat de les instal·lacions catalanes, amb una mitjana de més de dos creuers diaris recalant en la seua costa. «Durant tot l'any no hi ha cap mes que estiga per davall de les 25 escales de creuers, i si estudies el seu creixement, extraus una corba creixent, tant en freqüència com en número», ha afegit.
Respecte a l'actualitat d'aquesta indústria, el catedràtic ha afirmat: «El sector del creuer està cada vegada més consolidat, però la vertadera economia es desenvolupa quan el port és d'origen i destinació, no un port d'escala. El creuer arriba diversos dies abans i es queda un o dos després, la qual cosa genera indústria i economia a la ciutat». Arroyo Martínez ha explicat que existeixen «megacreuers» de fins a 12.000 persones, i ha especificat: «Són ciutats en marxa, amb una persona de servei per cada dos passatgers. Aquest tipus de vaixells generen problemes per logística i grandària, però han aconseguit abaratir els costos». D'altra banda, existeixen els creuers de mitjana o xicoteta dimensió, que «poden ser un pol d'atracció per a ciutats no massa grans». No obstant això, aquest tipus de vaixells «són boutiques de luxe i més cars».
«Quant a Castelló, la meua tesi està clara. Si vol enlairar la indústria de creuers en els seus ports, ha de centrar-se a potenciar i desenvolupar l'interés en el seu territori, atès que és la ciutat la que fa al port», ha sentenciat el professor de la UB, que ha afegit: «El públic de creuers agraeix la història i la cultura. És necessari que la ciutat siga atractiva des d'un punt de vista cultural, turístic, gastronòmic i urbà revalorant el que ofereix la província de Castelló».
Abans de la ponència d'Arroyo Martínez ha tingut lloc la inauguració oficial del seminari a càrrec del degà de la Facultat de Ciències Jurídiques i Econòmiques de l'UJI, José Luis Blasco Díaz, i de la directora de l'Institut de Dret del Transport, M. Victoria Petit Lavall. La directora ha agraït, tant a assistents com ponents, l'assistència, i a la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori la seua «inestimable ajuda» per a poder organitzar el congrés. Blasco Díaz, per part seua, també ha volgut unir-se als agraïments destacant que el seminari «compta amb un cartell magnífic i una llista de ponents realment bona».
Fotografies

Español:
La Lonja del Cáñamo de Castelló ha sido la sede del seminario «El transporte como motor del desarrollo socioeconómico en la Comunidad Valenciana» organizado por el Instituto de Derecho del Transporte (IDT) de la Universitat Jaume I. El evento, que ha contado con Ignacio Arroyo Martínez, catedrático de la Universitat de Barcelona, como ponente inaugural, ha reunido a especialistas y expertos en derecho mercantil y de navegación y ha estudiado cuestiones relacionadas con el contexto de la industria del transporte y examinado su estado actual.
Arroyo Martínez ha centrado su conferencia en la industria de cruceros y, para ello, ha analizado el puerto de Barcelona, «ya que es el número uno a nivel europeo y el segundo del mundo», así como la forma de aplicar sus características al puerto de Castelló. Ha subrayado la gran capacidad de las instalaciones catalanas, con una media de más de dos cruceros diarios recalando en su costa. «Durante todo el año no hay ningún mes que esté por debajo de las 25 escalas de cruceros, y si estudias su crecimiento extraes una curva creciente tanto en frecuencia como en número», ha añadido.
Respecto a la actualidad de esta industria, el catedrático ha afirmado: «El sector del crucero está cada vez más consolidado, pero la verdadera economía se desarrolla cuando el puerto es de origen y destino, no un puerto de escala. El crucero llega varios días antes y se queda uno o dos después, lo que genera industria y economía en la ciudad». Arroyo Martínez ha explicado que existen «megacruceros» de hasta 12.000 personas, y ha especificado: «Son ciudades en marcha, con una persona de servicio por cada dos pasajeros. Este tipo de buques generan problemas por logística y tamaño pero ha conseguido abaratar los costes». Por otro lado, existen los cruceros de media o pequeña dimensión, que «pueden ser un polo de atracción para ciudades no demasiado grandes». Sin embargo, este tipo de buques «son boutiques de lujo y más caros».
«En cuanto a Castelló, mi tesis está clara. Si quiere despegar la industria de cruceros en sus puertos debe centrase en potenciar y desarrollar el interés en su territorio, puesto que es la ciudad la que hace al puerto», ha sentenciado el profesor de la UB, que ha apostillado: «El público de cruceros agradece la historia y la cultura. Es necesario que la ciudad sea atractiva desde un punto de vista cultural, turístico, gastronómico y urbano revalorizando lo que ofrece la provincia de Castellón».
Antes de la ponencia de Arroyo Martínez ha tenido lugar la inauguración oficial del seminario a cargo del decano de la Facultad de Ciencias Jurídicas y Económicas de la UJI, José Luis Blasco Díaz, y de la directora del Instituto de Derecho del Transporte, M.ª Victoria Petit Lavall. La directora ha agradecido, tanto a asistentes como a ponentes, la asistencia, y a la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio su «inestimable ayuda» para poder organizar el congreso. Blasco Díaz, por su parte, también ha querido unirse a los agradecimientos, destacando que el seminario «cuenta con un cartel magnífico y una lista de ponentes realmente buena».
Fotografías