Valencià:
La Universitat Jaume I ha obert avui dimecres 30 de juny a l'Hotel Termas Marinas El Palasiet el tercer curs de la Universitat d'Estiu 2021, amb el títol «Litigi estratègic en matèria de Drets Humans». La vicerectora de Cultura i Extensió Universitària, Carmen Lázaro, i el catedràtic de Dret Internacional de la Universitat de València i director del curs, Jorge Cardona, han inaugurat el curs juntament amb el regidor d’Urbanisme de Benicàssim, Carlos Díaz.
Jorge Cardona, doctor honoris causa per l’UJI, ha oferit la conferència inaugural en la qual ha explicat que el litigi estratègic és un instrument per a realitzar canvis socials, «es tracta d’utilitzar un cas per a poder incidir en un tot un grup i canviar la legislació, la jurisprudència o les polítiques públiques per tal d'aconseguir una consciència col·lectiva i reparar les víctimes». En aquest sentit, ha assenyalat que el litigi estratègic ha d’anar acompanyat d’altres elements per a poder provocar aqueix canvi, com ara mobilitzacions socials o mitjans d’opinió pública.
El catedràtic ha incidit en el fet que un dels punts fonamentals en el litigi estratègic és definir bé els objectius per a poder actuar de forma més efectiva, per exemple, generar debat social perquè es prioritze un tema en l’agenda pública, modificar lleis, que es reconega la dignitat de les víctimes, garantir la reparació a les víctimes, o que els violadors de drets humans assumisquen la responsabilitat en marcs on hi ha impunitat, entre altres.
Cardona ha explicat que el primer pas és analitzar si el cas és d’interés públic i com pot afectar una dinàmica social o política específica. Després, caldria seleccionar els casos que tinguen defectes estructurals en funció dels objectius establerts i veure la factibilitat d’acudir a instàncies internacionals quan s’esgoten els recursos interns. A més, ha destacat la importància de reflexionar sobre quines poden ser les conseqüències tant de guanyar com de perdre, així com plantejar-se les condicions de la víctima, la seua capacitat econòmica, moral i psíquica per a afrontar el procés, que sol ser molt llarg. «Quan parlem de litigi estratègic no parlem de clients, sinó que treballem amb víctimes. No podem utilitzar-les i revictimitzar-les per a aconseguir un canvi social. Hem de ser clars i han de saber els riscos perquè estem treballant amb persones», ha afirmat.
Pel que fa a plantejar-se acudir a un òrgan internacional, ha explicat que hi ha dues alternatives: realitzar una demanda individual en el cas que s’hagen esgotat tots els recursos interns o demanar una investigació de l’Estat si existeixen violacions sistemàtiques.
En el cas de la demanda individual, el catedràtic ha incidit en la importància d’elegir quina és la instància que encaixa millor amb els objectius que es persegueixen perquè en principi són incompatibles entre si. Per a això, ha explicat que cal estudiar bé el dret substantiu de cadascun dels tractats per a veure quin recull millor les violacions de drets del cas, analitzar casos de jurisprudència i altres actes emanats d’aqueix òrgan, determinar la condició clau de les violacions per a acudir a l’òrgan que entenga millor la causa de la violació o tenir en compte qui compon l’òrgan i el pensament dels seus membres, entre altres qüestions.
No obstant això, Cardona ha apuntat que «s’ha de tenir present que la justícia internacional no és una quarta instància. Sols es comprovarà si s’ha violat o no un tractat, però no revisaran la sentència. A més, la justícia internacional és una justícia pregada, és a dir, no ens donarà res que no demanem». En aquesta línia, ha afegit que és important que la litigació interna tinga ja una visió estratègica internacional i, per tant, és fonamental utilitzar des del principi els tractats internacionals en l’argumentació i esgotar tots els recursos interns en els arguments que es vagen a utilitzar en la via internacional. «Una vegada esgotats els recursos interns, hem d’argumentar a l’òrgan les causes estructurals que han dut a la violació per a aconseguir canviar la llei, la política o l’objectiu que perseguim i sol·licitar les mesures que volem que s’apliquen», ha apuntat.
Finalment, ha incidit que l’abordatge internacional no és igual al dret intern i cal conèixer bé les diferències. «El somni que busquem és no haver d’acudir a instàncies internacionals de garantia dels drets humans però, desgraciadament, estem lluny d’aqueix somni i, per això, és necessari conèixer a fons el dret internacional, per a no cometre l’error de litigar amb mentalitat de dret intern».
Fotografies
Vídeos del curs:
https://youtu.be/mQXHfQ4IcpQ
 
https://youtu.be/36uO9oe81y4

Español:
La Universitat Jaume I ha abierto hoy miércoles 30 de junio en el Hotel Termas Marinas El Palasiet el tercer curso de la Universidad de Verano 2021, con el título «Litigio estratégico en materia de Derechos Humanos». La vicerrectora de Cultura y Extensión Universitaria, Carmen Lázaro, y el catedrático de Derecho Internacional de la Universitat de València y director del curso, Jorge Cardona, han inaugurado el curso junto con el concejal de Urbanismo de Benicasim, Carlos Díaz.
Jorge Cardona, doctor honoris causa por la UJI, ha ofrecido la conferencia inaugural en la que ha explicado que el litigio estratégico es un instrumento para realizar cambios sociales, «se trata de utilizar un caso para poder incidir en un todo un grupo y cambiar la legislación, la jurisprudencia o las políticas públicas consiguiendo una conciencia colectiva y reparando a las víctimas». En este sentido, ha señalado que el litigio estratégico tiene que ir acompañado de otros elementos para poder provocar ese cambio como movilizaciones sociales o medios de opinión pública.
El catedrático ha incidido en que uno de los puntos fundamentales en el litigio estratégico es definir bien los objetivos para poder actuar de forma más efectiva, por ejemplo, generar debate social para que se priorice un tema en la agenda pública, modificar leyes, que se reconozca la dignidad de las víctimas, garantizar la reparación a las víctimas, o que los violadores de derechos humanos asuman la responsabilidad en marcos donde hay impunidad, entre otros.
Cardona ha explicado que el primer paso es analizar si el caso es de interés público y cómo puede afectar a una dinámica social o política específica. Después, habría que seleccionar los casos que tengan defectos estructurales en función de los objetivos establecidos y ver la factibilidad de acudir a instancias internacionales cuando se agoten los recursos internos. Además, ha destacado la importancia de reflexionar sobre cuáles pueden ser las consecuencias tanto de ganar como de perder, así como plantearse las condiciones de la víctima, su capacidad económica, moral y psíquica para afrontar el proceso, que suele ser muy largo. «Cuando hablamos de litigio estratégico no hablamos de clientes, sino que trabajamos con víctimas. No podemos utilizarlas y revictimizarlas para conseguir un cambio social. Tenemos que ser claros y tienen que saber los riesgos porque estamos trabajando con personas», ha afirmado.
En cuanto a plantearse acudir a un órgano internacional, ha explicado que hay dos alternativas: realizar una demanda individual en el supuesto de que se hayan agotado todos los recursos internos o pedir una investigación del Estado si existen violaciones sistemáticas.
En el caso de la demanda individual, el catedrático ha incidido en la importancia de elegir cuál es la instancia que encaja mejor con los objetivos que se persiguen porque en principio son incompatibles entre ellas. Para ello, ha explicado que hay que estudiar bien el derecho sustantivo de cada uno de los tratados para ver cuál recoge mejor las violaciones de derechos del caso, analizar casos de jurisprudencia y otros actos emanados de ese órgano, determinar la condición clave de las violaciones para acudir al órgano que vaya a entender mejor la causa de la violación o tener en cuenta quién compone el órgano y el pensamiento de sus miembros, entre otras cuestiones.
No obstante, Cardona ha apuntado que «se tiene que tener presente que la justicia internacional no es una cuarta instancia. Solo se comprobará si se ha violado o no un tratado pero no revisarán la sentencia. Además, la justicia internacional es una justicia rogada, es decir, no nos dará nada que no pidamos». En esta línea, ha añadido que es importante que la litigación interna tenga ya una visión estratégica internacional y, por lo tanto, es fundamental utilizar desde el principio los tratados internacionales en la argumentación y agotar todos los recursos internos en los argumentos que se vayan a utilizar en la vía internacional. «Una vez agotados los recursos internos, tenemos que argumentar al órgano las causas estructurales que han llevado a la violación para conseguir cambiar la ley, la política o el objetivo que perseguimos y solicitar las medidas que queremos que se apliquen», ha apuntado.
Finalmente, ha incidido en que el abordaje internacional no es igual al derecho interno y hay que conocer bien las diferencias. «El sueño que buscamos es no tener que acudir a instancias internacionales de garantía de los derechos humanos pero, desgraciadamente, estamos lejos de ese sueño y, por eso, es necesario conocer a fondo el derecho internacional, para no cometer el error de litigar con mentalidad de derecho interno».
Fotografías
Vídeos del curso:
https://youtu.be/mQXHfQ4IcpQ
 
https://youtu.be/36uO9oe81y4