Valencià:
La doctoranda de la Universitat Jaume I Lucía Bellés Calvera ha defensat la tesi doctoral amb menció internacional titulada «Multilingual Education: A Contrastive Analysis in Humanities, Social Sciences and Health Sciences» i dirigida per la professora Begoña Bellés, del Departament d’Estudis Anglesos.
L’estudi aporta llum sobre la rellevància dels marcadors interpersonals en les pràctiques d'interacció multilingüe impartides en l'educació superior. L'evidència es pot utilitzar en futurs programes de formació del professorat per a donar suport a experiències productives d'aprenentatge integrat de continguts i llengües (AICLE), que impliquen l'adquisició de continguts curriculars a través d'una llengua meta, i fer una difusió eficaç de les polítiques lingüístiques institucionals entre l'alumnat universitari.
La metodologia de l’estudi ha permés arreplegar una mostra significativa de les pràctiques multilingües realitzades a l’aula universitària de l’UJI. Les dades s’han recollit des de diversos instruments de recerca: entrevistes a professorat gravades en àudio, seminaris i classes AICLE, rúbriques d'observació, qüestionaris per a estudiantat i proves de nivell.
Les entrevistes al professorat universitari posen de manifest les preocupacions tant d’aquest col·lectiu com dels aprenents sobre l'enfocament AICLE, que inclouen un domini de la llengua anglesa, l'ansietat i la necessitat d'iniciatives de formació del professorat. Les dades obtingudes de les enquestes finals de l’estudiantat revelen que està satisfet amb la seua experiència d'aprenentatge d'idiomes, especialment el pertanyent a l'àmbit de les ciències de la salut. Així mateix, quan es tracten qüestions actitudinals relacionades amb l'aprenentatge de coneixements disciplinaris a través d'una llengua estrangera, no es mostra cap objecció en els àmbits de Turisme i Medicina. D'aquestes enquestes es conclou que caldria prendre mesures destinades a la difusió de les polítiques lingüístiques institucionals.
Les similituds i diferències observades entre les ciències socials i les ciències de la salut no només es limiten a les entrevistes, enquestes i proves de nivell realitzades amb el propòsit d'aquest estudi, sinó també a la interacció a l'aula. Els resultats indiquen que no hi ha una gran bretxa entre les classes i seminaris AICLE assignats a les branques d'humanitats i ciències socials. Hi ha una tendència subtil del professorat d'Història a produir una gamma més àmplia de marcadors interpersonals en les conferències AICLE. També s'ha il·lustrat que els trets metadiscursals són més nombrosos en les ciències de la salut, on els intercanvis comunicatius es produeixen a un ritme més elevat. De fet, a l'aula de Medicina s'han mostrat produccions notables d'alumnat i professorat.

Español:
La doctoranda de la Universitat Jaume I Lucía Bellés Calvera ha defendido la tesis doctoral con mención internacional titulada «Multilingual Education: A Contrastive Analysis in Humanities, Social Sciences and Health Sciences» y dirigida por la profesora Begoña Bellés, del Departamento de Estudios Ingleses.
El estudio aporta luz sobre la relevancia de los marcadores interpersonales en las prácticas de interacción multilingüe impartidas en la educación superior. La evidencia se puede utilizar en futuros programas de formación del profesorado para dar apoyo a experiencias productivas de aprendizaje integrado de contenidos y lenguas (AICLE), que implican la adquisición de contenidos curriculares a través de una lengua meta, y hacer una difusión eficaz de las políticas lingüísticas institucionales entre el alumnado universitario.
La metodología del estudio ha permitido recoger una muestra significativa de las prácticas multilingües realizadas en el aula universitaria de la UJI. Los datos se han recogido desde varios instrumentos de investigación: entrevistas a profesorado grabadas en audio, seminarios y clases AICLE, rúbricas de observación, cuestionarios para estudiantado y pruebas de nivel.
Las entrevistas al profesorado universitario ponen de manifiesto las preocupaciones tanto de este colectivo como de los aprendices sobre el enfoque AICLE, que incluyen un dominio de la lengua inglesa, ansiedad y la necesidad de iniciativas de formación del profesorado. Los datos obtenidos de las encuestas finales del estudiantado revelan que está satisfecho con su experiencia de aprendizaje de idiomas, especialmente el perteneciente al ámbito de las ciencias de la salud. Así mismo, cuando se tratan cuestiones actitudinales relacionadas con el aprendizaje de conocimientos disciplinarios a través de una lengua extranjera, no se muestra ninguna objeción en los ámbitos de Turismo y Medicina. De estas encuestas se concluye que habría que tomar medidas destinadas a la difusión de las políticas lingüísticas institucionales.
Las similitudes y diferencias observadas entre las ciencias sociales y las ciencias de la salud no solo se limitan a las entrevistas, encuestas y pruebas de nivel realizadas con el propósito de este estudio, sino también en la interacción en el aula. Los resultados indican que no hay una gran brecha entre las clases y seminarios AICLE asignados a las ramas de humanidades y ciencias sociales. Hay una tendencia sutil del profesorado de Historia de producir una gama más amplia de marcadores interpersonales en las conferencias AICLE. También se ha ilustrado que los rasgos metadiscursales son más numerosos en las ciencias de la salud, donde los intercambios comunicativos se producen a un ritmo más elevado. De hecho, en el aula de Medicina se han mostrado producciones notables de alumnado y profesorado.