Valencià:
El divulgador científic i sènior de la Universitat Jaume I de Castelló Enric Ramiro, amb la col·laboració de professorat de l’UJI de Ciències Socials, els docents Sara Prades Plaza i José Vicente Gil Noé i la professora de Matemàtiques en l’EPA d’Alzira Pilar Gandía Esteve, ha dirigit la creació del joc CARA I CREU de les comarques del nord del País Valencià, una eina educativa sobre medi ambient. Totes les imatges del joc són originals i han sigut cedides pel professor Ramon Saborit.
El joc CARA I CREU de les comarques del nord del País Valencià és un recurs educatiu matemàgic amb 16 fotografies que mostren algunes activitats més habituals que de forma positiva i negativa es produeixen en la natura, alhora que posen en valor paratges naturals. El material s’ha creat per a FIRUJICIÈNCIA 2021, l’exitosa fira de la ciència de l’UJI, ha estat patrocinat per l’Ajuntament de Castelló de la Plana i s’està repartint gratuïtament per la universitat.
Aquesta eina educativa va adreçada a un públic molt general, ja que la seua presentació i senzillesa en la realització fan que siga útil des d’infantil fins a la universitat. Per a poder-lo fer servir cal saber les direccions d’orientació més bàsiques: dreta, esquerra, dalt, baix i diagonal, i quin és el color negre i el color groc. Amb aquests mínims coneixements, el recurs està preparat per a explicar-se a tots els nivells.
El joc el conformen vuit imatges positives mediambientals que estan referides a paratges d’alt valor ecològic com són Los Estrechos de Montanejos, el bosc d’Oret a Eslida, el Prat Florit de Vistabella del Maestrat, els Orgues de Benitandús a l’Alcúdia de Veo, el cim del Penyagolosa, el Salto de la Novia a Navajas, les Goles del Millars a Almassora i els Estanys d’Almenara. Per contra, les vinyetes mediambientals negatives fan referència a catàstrofes ecològiques com són abocadors il·legals, tala abusiva de vegetació, cases destruïdes per la maror, pedreres, fem, incendis o inundacions.
A partir de l’elecció lliure d’una de les imatges, es donen unes instruccions al jugador o jugadora, que sempre és lliure de triar entre dues possibilitats, però faça el que faça, tothom va a parar al Penyagolosa, la nostra muntanya màgica de 1.813 metres sobre el nivell de la mar i símbol de tot un país. Es tracta d’un forat negre matemàtic que sota l’aparença de ser lliure en triar, va conduint el jugador a través de sis passos a la destinació final planificada.
Evidentment, una major formació possibilitarà un major coneixement i aprofitament dels abundants conceptes que de forma subliminal apareixen en la proposta didàctica. Així mateix, pot provocar debats sobre la normativa mediambiental, els recursos de què es disposa, el major o menor ús per part de la població, les condicions màximes o mínimes del seu aprofitament i un fum de possibilitats de què el públic adult podrà adonar-se a través de la seua utilització.
Mitjançant un joc de caselles amb fotografies, qualsevol persona pot conèixer la qualificació ambiental (positiva o negativa) d’alguns indrets de les comarques del nord del País Valencià i estudiar les accions o activitats que les beneficien o entrebanquen. D’aquesta manera, es fomenta una aptitud respectuosa dels més menuts cap a la natura i que pot aplicar al seu entorn més immediat. Per a més informació, es pot consultar la web de FIRUJICIÈNCIA: https://firujiciencia.uji.es
El joc és automàtic, de forma que no cal preparar res ni tindre coneixements previs, i respon als principis de la matemàgia, una barreja d’operacions matemàtiques i de fonaments màgics basats en la sorpresa, el misteri i la imaginació. Aquesta és una eina que l’equip de treball ja ha utilitzat en altres materials per a fomentar el turisme, com el quadern de l’Alcalatén, les celebracions dels 25 anys de l’UJI i altres de caràcter municipal i cultural, però que també es poden aplicar al món econòmic i en qualsevol tema.
Enric Ramiro Roca (el Cabanyal, València), se sent també part de la Ribera i d’Algemesí. És mestre, llicen­ciat, doctor i màster, però sobretot un enamorat de l’educació, la didàctica i el treball cooperatiu. Forma part del grup Freinet, CODERI i Gea-Clio. Ha tingut la sort de treballar en tots els nivells educatius i en la formació de mestres i professorat.
Les seues línies d’investigació se centren en la didàctica de les ciències socials, l’animació lectora i escriptora, la interculturalitat i la divulgació científica en el seu vessant de matemàgia i experiments. Ha col·laborat en més de 200 llibres i materials docents, ha escrit uns 500 articles i ha participat en unes 1.000 activitats formatives.

Español:
El divulgador científico y sénior de la Universitat Jaume I de Castelló Enric Ramiro, con la colaboración de profesorado de la UJI de Ciencias Sociales, los docentes Sara Prades Plaza y José Vicente Gil Noé y la profesora de Matemáticas en la EPA de Alzira, Pilar Gandía Esteve, ha dirigido la creación del juego CARA I CREU des les comarques del nord del País Valencià, una herramienta educativa sobre medio ambiente. Todas las imágenes del juego son originales y han sido cedidas por el profesor Ramon Saborit.
El juego CARA I CREU des les comarques del nord del País Valencià es un recurso educativo matemágico con 16 fotografías que muestran algunas actividades más habituales que de forma positiva y negativa se producen en la naturaleza, a la vez que ponen en valor parajes naturales. El material se ha creado para FIRUJICIÈNCIA 2021, la exitosa feria de la ciencia de la UJI, ha sido patrocinado por el Ayuntamiento de Castelló de la Plana y se está repartiendo gratuitamente por la universidad.
Esta herramienta educativa va dirigida a un público muy general, pues su presentación y sencillez en la realización hace que sea útil desde infantil hasta la universidad. Para poderlo usar hay que saber las direcciones de orientación más básicas: derecha, izquierda, arriba, abajo y diagonal, y cuál es el color negro y el color amarillo. Con estos mínimos conocimientos, el recurso está preparado para explicarse a todos los niveles.
El juego lo conforman ocho imágenes positivas medioambientales que están referidas a parajes de alto valor ecológico como son Los Estrechos de Montanejos, el Bosc d’Oret en Eslida, el Prat Florit de Vistabella del Maestrat, els Orgues de Benitandús a l’Alcúdia de Veo, el cim del Penyagolosa, el Salto de la Novia en Navajas, Les Goles del Millars en Almassora i Els Estanys de Almenara. Por el contrario, las viñetas medioambientales negativas hacen referencia a catástrofes ecológicas como vertederos ilegales, tala abusiva de vegetación, casas destruidas por la marea, canteras, basura, incendios o inundaciones.
A partir de la elección libre de una de las imágenes, se le dan unas instrucciones al jugador o jugadora que siempre es libre de elegir entre dos posibilidades, pero haga lo que haga, todo el mundo va a parar al Penyagolosa, nuestra montaña mágica de 1.813 metros sobre el nivel del mar y símbolo de todo un país. Se trata de un agujero negro matemático que bajo la apariencia de ser libre al elegir, va conduciendo al jugador a través de seis pasos al destino final planificado.
Evidentemente, una mayor formación posibilitará un mayor conocimiento y aprovechamiento de los abundantes conceptos que de forma subliminal aparecen en la propuesta didáctica. Así mismo, puede suscitar debates sobre la normativa medioambiental, los recursos de que se dispone, el mayor o menor uso por parte de la población, las condiciones máximas o mínimas de su aprovechamiento y un montón de posibilidades de las que el público adulto podrá darse cuenta a través de su utilización.
Mediante un juego de casillas con fotografías, cualquier persona puede conocer la calificación ambiental (positiva o negativa) de algunos lugares de las comarcas del norte del País Valenciano y estudiar las acciones o actividades que las benefician o dificultan. De este modo, se fomenta una actitud respetuosa de los más pequeños hacia la naturaleza y que se puede aplicar a su entorno más inmediato. Para mayor información, se puede consultar la web de FIRUJICIÈNCIA: https://firujiciencia.uji.es
El juego es automático, de manera que no hay que preparar nada ni tener conocimientos previos, y responde a los principios de la matemàgia, una mezcla de operaciones matemáticas y de cimientos mágicos basados en la sorpresa, el misterio y la imaginación, una herramienta que el equipo de trabajo ya ha utilizado en otros materiales para fomentar el turismo, como el cuaderno de l'Alcalatén, las celebraciones de los 25 años de la UJI y otras de carácter municipal y cultural, pero que también se pueden aplicar al mundo económico y en cualquier tema.
Enric Ramiro Roca (el Cabañal, València), se siente también parte de la Ribera y de Algemesí. Es maestro, licen­ciado, doctor y máster, pero sobre todo un enamorado de la educación, la didáctica y el trabajo cooperativo. Forma parte del grupo Freinet, CODERI y Gea-Clio. Ha tenido la suerte de trabajar en todos los niveles educativos y en la formación de maestros/as y profesorado.
Sus líneas de investigación se centran en la didáctica de las ciencias sociales, la animación lectora y escritora, la interculturalidad y la divulgación científica en su vertiente de matemagia y experimentos. Ha colaborado en más de 200 libros y materiales docentes, ha escrito unos 500 artículos y ha participado en unas 1.000 actividades formativas.