Valencià:
Un treball d’investigació dirigit pels professors Generós Ortet i Manuel Ignacio Ibáñez, del Departament de Psicologia Bàsica, Clínica i Psicobiologia de la Universitat Jaume I, ha conclòs que gran part dels símptomes depressius que mostren els adolescents i els adults joves tenen el seu origen en la dimensió neuroticisme/estabilitat emocional. L’estudi ha avaluat les variables de personalitat i altres tipus de variables de tipus psicològic o social «i com aquestes impacten en la persona, fent-la més vulnerable davant el desenvolupament de problemes comuns en l’adolescència», explica Ibáñez.
Sota el títol «Personalitat, estrès i salut mental: un estudi longitudinal en adolescents i adults joves», la investigació s’ha realitzat amb una mostra de quasi un miler d’adolescents dels centres de secundària Caminàs i Bovalar de Castelló, que s’ha combinat amb col·laboracions amb altres països, a partir d’un estudi amb més de 3.000 estudiants universitaris de quatre països diferents. Els resultats obtinguts posen en relleu «l’enorme importància de les característiques de personalitat en el desenvolupament de símptomes associats a trastorns de caràcter internalitzant (com depressió o ansietat) i externalitzant (consum de substàncies, conductes addictives, agressivitat o trets psicopàtics) tant en joves com en adults».
L’anàlisi en què s’ha basat aquesta investigació incorpora l’avaluació d’altres dimensions bàsiques de la personalitat, enteses com els diferents graus que una persona mostra en les dimensions d’extraversió/introversió, amabilitat/antagonisme, responsabilitat/desinhibició i apertura de ment/tancament. La recerca mostra com «la personalitat s’interrelaciona de forma complexa amb múltiples factors psicològics i socials» en el desenvolupament d’un ampli espectre de símptomes psicopatològics. Així, aspectes de personalitat com un baix grau d’amabilitat i de responsabilitat, poden interactuar amb altres variables de risc com l’afiliació amb amics antisocials per a predir comportaments agressius o el consum de substàncies. En aquest punt, Ibáñez indica que «els joves amb trets de personalitat com la baixa amabilitat o antagonisme que, a més, tenen amics que podem anomenar “antinormatius”, tendeixen a realitzar conductes més agressives i violentes».
Un altre exemple d’aquesta complexa interrelació entre personalitat i l’entorn, i que l’estudi també ha mostrat, assenyala que els esdeveniments negatius de la vida poden incrementar la possibilitat que l’adolescent desenvolupe símptomes depressius, «però no a tothom per igual, sinó que depèn en part del seu neuroticisme, de la seua inestabilitat emocional, un detall que en adults ja s’ha observat, mostrant com la personalitat pot resultar un multiplicador dels símptomes».

Español:
Un trabajo de investigación dirigido por los profesores Generós Ortet y Manuel Ignacio Ibáñez, del Departamento de Psicología Básica, Clínica y Psicobiología de la Universitat Jaume I, ha concluido que gran parte de los síntomas depresivos que muestran los adolescentes y adultos jóvenes tienen su origen en la dimensión neuroticismo/estabilidad emocional. El estudio ha evaluado las variables de personalidad y otros tipos de variables de tipo psicológico o social «y cómo éstas impactan en la persona, haciéndola más vulnerable ante el desarrollo de problemas comunes en la adolescencia», explica Ibáñez.
Bajo el título Personalidad, estrés y salud mental: un estudio longitudinal en adolescentes y adultos jóvenes, la investigación se ha realizado con una muestra de casi un millar de adolescentes de los centros de secundaria Caminàs y Bovalar de Castellón, que se ha combinado con colaboraciones con otros países, a partir de un estudio con más de 3.000 estudiantes universitarios de cuatro países distintos. Los resultados obtenidos ponen de relieve «la enorme importancia de las características de personalidad en el desarrollo de síntomas asociados a trastornos de carácter internalizante (como depresión o ansiedad) y externalizante (consumo de sustancias, conductas adictivas, agresividad o rasgos psicopáticos) tanto en jóvenes como en adultos».
El análisis en el que se ha basado esta investigación incorpora la evaluación de otras dimensiones básicas de la personalidad, entendidas como los distintos grados que una persona muestra en las dimensiones de extraversión/introversión, amabilidad/antagonismo, responsabilidad/desinhibición y apertura de mente/cierre. La investigación muestra cómo «la personalidad se interrelaciona de forma compleja con múltiples factores psicológicos y sociales» en el desarrollo de un amplio espectro de síntomas psicopatológicos. Así, aspectos de personalidad como un bajo grado de amabilidad y responsabilidad pueden interactuar con otras variables de riesgo como la afiliación con amigos antisociales para predecir comportamientos agresivos o el consumo de sustancias. En este punto, Ibáñez indica que «los jóvenes con rasgos de personalidad como la baja amabilidad o antagonismo que, además, tienen amigos que podemos llamar antinormativos, tienden a realizar conductas más agresivas y violentas».
Otro ejemplo de esta compleja interrelación entre personalidad y el entorno, y que el estudio también ha mostrado, señala que los acontecimientos negativos de la vida pueden incrementar la posibilidad de que el adolescente desarrolle síntomas depresivos, «pero no a todo el mundo por igual, sino que depende en parte de su neuroticismo, de su inestabilidad emocional, un detalle que en adultos ya se ha observado, mostrando cómo la personalidad puede resultar un multiplicador de los síntomas».