Valencià:
La Universitat Jaume I ha investit com a doctors honoris causa els reconeguts economistes Stephan Klasen i Alan Kirman en un acte que ha sigut presidit pel rector de l’UJI, Vicent Climent, i el conseller d'Hisenda i Model Econòmic, Vicent Soler. L'acte també va comptar amb l'assistència de la rectora de la Universitat de València, Mavi Mestre.
[Vídeo de l'acte | Vídeo a YouTube]


Celestino Suárez, catedràtic d'Economia Aplicada de l’UJI, ha sigut l'encarregat de pronunciar la laudatio del doctor Stephan Klasen, de qui ha destacat que ha dedicat la seua carrera a abordar els problemes més urgents del desenvolupament econòmic, «des de l'educació fins a la desnutrició infantil, des de l'erradicació de la pobresa fins a la desigualtat de gènere i raça, des de les polítiques d'infraestructures fins a les estratègies de desenvolupament rural». 


Suárez ha repassat el currículum de Klasen, graduat en Economia per la Universitat Harvard on va realitzar el seu doctorat sota la supervisió d'Amartya Sen, i va consolidar la seua vocació pels temes vinculats amb l'economia del desenvolupament i l'estudi de la desigualtat, la pobresa i el retard de regions i països del món. Finalitzat el doctorat, es va integrar com a economista en el Banc Mundial i va iniciar la seua trajectòria com a consultor de les institucions internacionals més rellevants en l'àmbit del desenvolupament econòmic. Aquesta labor ha discorregut paral·lela a una rigorosa trajectòria docent que ha desenvolupat en les universitats de Harvard, Cambridge, Munic i Göttingen, i a una activitat de recerca i publicació científica del més alt nivell acadèmic. Per a finalitzar, el catedràtic de l’UJI ha afirmat que «ens trobem davant un economista que honora la seua professió des de les talaies ètiques i morals més elevades i que guiarà el futur dels nostres docents i investigadors més joves».


En la seu lectio, el doctor Stephan Klasen ha analitzat l'estat de les relacions de gènere en el món i ha afirmat que «malgrat els grans avanços que es van produir en el passat, no tenim absolutament cap certesa que el camí cap a la igualtat vaja a continuar. De fet, encara queda molt treball per fer perquè això ocórrega, ja que «en lloc de percebre una imatge de progrés uniforme, el que veiem és una situació caòtica de cert avanç, cert estancament i alguna regressió, depenent del tema i la regió del món». 


Klasen ha aportat quatre raons que poden explicar aquesta caòtica situació: que existeix una resistència natural al canvi; que els homes no perceben que eliminar la desigualtat de gènere és una situació beneficiosa per a tots; que en els països desenvolupats els salaris d'homes amb baix nivell educatiu s'han estancat, per la qual cosa aquests homes se senten frustrats i envegen les dones que els va aparentment millor en l'àmbit laboral, i finalment, que potser s'estan considerant algunes bretxes de gènere d'una forma equivocada. Davant d'aquesta situació, el professor ha apostat per promoure la igualtat de gènere amb formes que no es vegen com un atac frontal a una cultura i una forma de vida; defensar la igualtat de gènere de forma activa, ja que no n'hi ha prou amb mostrar els beneficis mutus; fer front al declivi econòmic dels homes amb nivells educatius baixos i finalment, concentrar-se a crear oportunitats laborals atractives per a les dones i aplicar polítiques que demanden millors salaris en ocupacions i sectors majoritàriament femenins. 

Investidura d'Alan Kirman


La padrina d'Alan Kirman ha sigut la catedràtica de Fonaments de l'Anàlisi Econòmica, Aurora García, qui ha descrit el professor Kirman com una les figures més destacades de la disciplina econòmica a escala mundial: «És un dels estudiosos més importants del que solem denominar teoria econòmica neoclàssica, amb memorables aportacions a l'estudi de l'equilibri general i a altres àmbits de recerca com són l'organització industrial, l'economia experimental i del comportament o fins i tot l'ètica i les emocions, en concret, l'equitat i l'enveja». En aquest sentit, la catedràtica de l’UJI ha destacat que el professor Kirman va obrir el camí a un nou paradigma en economia, les simulacions basades en agents, «que més que una simple innovació metodològica va ser una revolució en la nostra manera de pensar i de ser com a economistes». 


Per a finalitzar, Aurora García ha explicat que, en aquests últims anys, el professor Kirman estudia la identitat personal com a valor que afecta el comportament econòmic i defensa la idea que les persones puguen triar la seua identitat sense les limitacions que els imposen les seues coordenades de naixement. «És difícil predir en aquest moment la revolució que pot suposar aquesta idea per a l'economia o altres ciències socials en el futur. Però pensar és una arma meravellosa que hem d'honorar en tots els moments de la nostra vida i treball com a acadèmics. I el professor Kirman és un gran mestre en l'ensenyament de com es pot usar aquesta arma de manera innovadora i independent de la quantitat i qualitat de l'oposició».


Alan Kirman ha iniciat la seua lectio afirmant que «és un gran honor rebre aquesta distinció, especialment pels vincles tan estrets que he mantingut al llarg de la meua carrera amb economistes espanyols». En aquest sentit, ha indicat que ha tingut el privilegi d'haver dirigit el doctorat de més de 40 estudiants, molts de l'Institut Universitari Europeu, com per exemple Aurora García, i ha lloat el grup que ha format la professora en la universitat de Castelló. «Ací el grup s'ha centrat en l'economia experimental com un enfocament important per a entendre el comportament econòmic i s'ha convertit en un dels millors d'Europa».


Kirman s'ha mostrat convençut que el futur de la ciència econòmica implica reconèixer que l'economia és part d'un sistema evolutiu complex que mai es troba en equilibri, sinó que provoca situacions imprevistes de manera constant. «Sabem molt poc sobre l'evolució de l'economia i ens hem de conformar amb la idea que els òptims són una il·lusió i que el millor que podem fer és intentar trobar maneres de fer aportacions modestes que milloren el benestar de les persones. Si l'honor que em concediu avui suposa un reconeixement de la necessitat d'aquesta modèstia, aleshores el puc considerar com un èxit modest», ha conclòs.

Intervencions del conseller d'Hisenda i del rector de l’UJI


El conseller d'Hisenda i Model Econòmic, Vicent Soler, ha destacat l'excel·lència acadèmica de primer nivell dels nous doctors honoris causa i ha elogiat, especialment, «que cap dels dos ha perdut el contacte amb la realitat, tot el contrari, des de la seua excel·lència investigadora han tingut la suficient humilitat per a reconèixer també la humilitat de la nostra ciència econòmica, on la realitat, a voltes, sembla tossuda i es resisteix a ajustar-se a allò que pronostiquen els models». El conseller ha donat la benvinguda a la comunitat acadèmica valenciana als dos honoris i els ha demanat col·laboració «en la tasca de transformar el model econòmic valencià per a garantir el que el desenvolupament ha de significar per damunt de tot: benestar per a totes les persones».


Per la seua banda Vicent Climent, que ha sigut l'encarregat de clausurar aquest acte, el seu últim acte acadèmic com a rector, ha explicat que l'economia ens ha ajudat a avançar cap a un món més just i millor distribuït, encara que siguen moltes les desigualtats, dificultats i problemes que encara queden per resoldre. El rector ha destacat les aportacions dels professors Kirman i Klasen, dels quals ha dit que «han de ser models i exemple per al conjunt de la societat en un temps com l'actual, on són ja excessius els exemples de males pràctiques en l'àmbit públic, on fins i tot l'essencial i els valors es banalitzen i menyspreen, i necessitem, urgentment, més que mai, referents, persones que servisquen de guia i model per al conjunt de la societat, però sobretot per a les generacions més joves, per als quals representen el futur». 


En aquest sentit, el rector s'ha mostrat molt crític amb els qui, aquests dies, «han volgut tapar les seues faltes i vergonyes abaratint la cultura de l'estudi i l'esforç, devaluant el valor del coneixement i del talent», i ha reivindicat de manera molt expressa i ferma el valor de la Universitat com a institució, com a espai privilegiat que ha d'estar protegit per a la formació i la generació i transmissió de coneixements, però també com a referent ètic, de comportament, «ja que la nostra missió última no és només la formació de professionals i investigadors, sinó també la de ciutadans i ciutadanes compromesos amb el seu temps». 


Per a finalitzar, Climent ha recordat que, per a poder complir les seues funcions, les universitats necessiten l'empara de la societat i el suport d'altres institucions. «Per això és important comptar amb el suport de la Generalitat Valenciana perquè ens dote del finançament adequat i necessari perquè les universitats públiques siguen finestres d'oportunitats i ascensors socials per a les persones».
Fotografies de l'acte
Moment de l'acte a Twitter

Español:
La Universitat Jaume I ha investido doctores honoris causa a los reconocidos economistas Stephan Klasen y Alan Kirman en un acto que ha sido presidido por el rector de la UJI, Vicent Climent, y el conseller de Hacienda y Modelo Económico, Vicent Soler. El acto también contó con la asistencia de la rectora de la Universitat de València, Mavi Mestre.
[Vídeo del acto | Vídeo a YouTube]
Celestino Suárez, catedrático de Economía Aplicada de la UJI, ha sido el encargado de pronunciar la laudatio del doctor Stephan Klasen, de quien ha destacado que ha dedicado su carrera a abordar los problemas más urgentes del desarrollo económico, «desde la educación hasta la desnutrición infantil, desde la erradicación de la pobreza hasta la desigualdad de género y raza, desde las políticas de infraestructuras hasta las estrategias de desarrollo rural». 
Suárez ha repasado el currículo de Klasen, graduado en Economía por la Universidad de Harvard donde realizó su doctorado bajo la supervisión de Amartya Sen y consolidó su vocación por los temas vinculados a la economía del desarrollo y el estudio de la desigualdad, la pobreza y el retraso de regiones y países del mundo. Finalizado el doctorado, se integró como economista en el Banco Mundial e inició su trayectoria como consultor de las instituciones internacionales más relevantes en el ámbito del desarrollo económico. Esta labor ha discurrido paralela a una rigurosa trayectoria docente que ha desarrollado en las universidades de Harvard, Cambridge, Múnich y Göttingen, y a una actividad de investigación y publicación científica del más alto nivel académico. Para finalizar, el catedrático de la UJI ha afirmado que «nos encontramos ante un economista que honra su profesión desde las atalayas éticas y morales más elevadas y que guiará el futuro de nuestros docentes e investigadores más jóvenes».
En su lectio, el doctor Stephan Klasen ha analizado el estado de las relaciones de género en el mundo y ha afirmado que «a pesar de los grandes avances que se produjeron en el pasado, no tenemos absolutamente ninguna certeza de que el camino hacia la igualdad vaya a continuar. De hecho, todavía queda mucho trabajo por hacer para que esto ocurra, ya que «en lugar de percibir una imagen de progreso uniforme, lo que vemos es una situación caótica de cierto avance, cierto estancamiento y alguna regresión, dependiendo del tema y la región del mundo».
Klasen ha proporcionado cuatro razones que pueden explicar esta caótica situación: que existe una resistencia natural al cambio; que los hombres no perciben que eliminar la desigualdad de género es una situación beneficiosa para todos; que en los países desarrollados los salarios de hombres con bajo nivel educativo se han estancado, por lo que estos hombres se sienten frustrados y envidian a las mujeres a quienes les va aparentemente mejor en el ámbito laboral, y por último, que quizá se están considerando algunas brechas de género de una forma equivocada. Frente a esta situación, el profesor ha apostado por promover la igualdad de género de formas que no se vean como un ataque frontal a una cultura y una forma de vida; defender la igualdad de género de forma activa, ya que no basta con mostrar los beneficios mutuos; hacer frente al declive económico de los hombres con niveles educativos bajos y finalmente, concentrarse en cómo crear oportunidades laborales atractivas para las mujeres y aplicar políticas que demanden mejores salarios en empleos y sectores mayoritariamente femeninos.  
Investidura de Alan Kirman
La madrina de Alan Kirman ha sido la catedrática de Fundamentos del Análisis Económico, Aurora García, quien ha descrito al profesor Kirman como una las figuras más destacadas de la disciplina económica a escala mundial, «es uno de los estudiosos más importantes de lo que solemos denominar teoría económica neoclásica, con memorables aportaciones al estudio del equilibrio general y a otros ámbitos de investigación cómo son la organización industrial, la economía experimental y del comportamiento o incluso la ética y las emociones, en concreto, la equidad y la envidia». En este sentido, la catedrática de la UJI ha destacado que el profesor Kirman abrió el camino a un nuevo paradigma en economía, las simulaciones basadas en agentes, «que más que una simple innovación metodológica fue una revolución en nuestra manera de pensar y ser como economistas». 
Para finalizar, Aurora García ha explicado que, en estos últimos años, el profesor Kirman estudia la identidad personal como valor que afecta al comportamiento económico y defiende la idea de que las personas puedan elegir su identidad sin las limitaciones que les imponen sus coordenadas de nacimiento. «Es difícil predecir en este momento la revolución que puede suponer esta idea para la economía u otras ciencias sociales en el futuro. Pero pensar es un arma maravillosa que tenemos que honrar en todos los momentos de nuestra vida y trabajo como académicos. Y el profesor Kirman es un gran maestro en la enseñanza de cómo usar esta arma de manera innovadora e independiente de la cantidad y calidad de la oposición».
Alan Kirman ha iniciado su lectio afirmando que «es un gran honor recibir esta distinción, especialmente por los vínculos tan estrechos que he mantenido a lo largo de mi carrera con economistas españoles». En este sentido ha indicado que ha tenido el privilegio de haber dirigido el doctorado de más de 40 estudiantes, muchos del Instituto Universitario Europeo, como por ejemplo Aurora García, y ha alabado el grupo que ha formado la profesora en la Universidad de Castelló. «Aquí el grupo se ha centrado en la economía experimental como un enfoque importante para entender el comportamiento económico y se ha convertido en uno de los mejores de Europa».
Kirman se ha mostrado convencido de que el futuro de la ciencia económica pasa por reconocer que la economía es parte de un sistema evolutivo complejo que nunca se encuentra en equilibrio, sino que provoca situaciones imprevistas de manera constante. «Sabemos muy poco sobre la evolución de la economía y nos tenemos que conformar con la idea de que los óptimos son una ilusión y que lo mejor que podemos hacer es intentar encontrar maneras de hacer aportaciones modestas que mejoren el bienestar de las personas. Si el honor que me concedéis hoy supone un reconocimiento de la necesidad de esta modestia, entonces lo puedo considerar como un éxito modesto» ha concluido.
Intervenciones del conseller de Hacienda y del rector de la UJI
El conseller de Hacienda y Modelo Económico, Vicent Soler, ha destacado la excelencia académica de primer nivel de los nuevos doctores honoris causa y ha elogiado, especialmente, «que ninguno de los dos ha perdido el contacto con la realidad, todo lo contrario, desde su excelencia investigadora han tenido la suficiente humildad como para reconocer también la humildad de nuestra ciencia económica, donde la realidad, a veces, parece terca y se resiste a ajustarse a aquello que pronostican los modelos». El conseller ha dado la bienvenida a la comunidad académica valenciana a los dos honoris y les ha pedido colaboración «en la tarea de transformar el modelo económico valenciano para garantizar lo que el desarrollo tiene que significar por encima de todo: bienestar para todas las personas».
Por su parte, Vicent Climent, que ha sido el encargado de clausurar este acto, su último acto académico como rector, ha explicado que la economía nos ha ayudado a avanzar hacia un mundo más justo y mejor distribuido, aunque sean muchas las desigualdades, dificultades y los problemas que todavía quedan por resolver. El rector ha destacado las aportaciones de los profesores Kirman y Klasen de los que ha dicho que «deben ser modelos y ejemplo para el conjunto de la sociedad en un tiempo como el actual, donde son ya excesivos los ejemplos de malas prácticas en el ámbito público, donde incluso lo esencial y los valores se banalizan y desprecian, y necesitamos, urgentemente, más que nunca, referentes, personas que sirvan de guía y modelo para el conjunto de la sociedad, pero sobre todo para las generaciones más jóvenes, para los que representan el futuro».


En este sentido, el rector se ha mostrado muy crítico con quienes, estos días, «han querido tapar sus faltas y vergüenzas abaratando la cultura del estudio y el esfuerzo, devaluando el valor del conocimiento y del talento», y ha reivindicado de manera muy expresa y firme el valor de la Universidad como institución, como espacio privilegiado que tiene que estar protegido para la formación y la generación y transmisión de conocimientos, pero también como referente ético, de comportamiento, «puesto que nuestra misión última no es sólo la formación de profesionales e investigadores, sino también la de ciudadanos y ciudadanas comprometidos con su tiempo». 
Para finalizar, Climent ha recordado que, para poder cumplir con sus funciones, las universidades necesitan el arropamiento de la sociedad y el apoyo de otras instituciones. «Por eso es importante contar con el apoyo de la Generalitat Valenciana para que nos dote de la financiación adecuada y necesaria para que las universidades públicas sean ventanas de oportunidades y ascensores sociales para las personas».
Fotografias del acto
Momento del acto en Twitter