Valencià:
El Departament de Traducció i Comunicació de la Universitat Jaume I i el Departament de Filologia i Traducció de la Universitat Pablo de Olavide han organitzat les XI Jornades Internacionals de Traducció i Interpretació, que en aquesta edició se centren a analitzar la situació de les llengües (verbals i de signes) minoritzades davant les institucions.
La degana de la Facultat de Ciències Humanes i Socials, Rosa Agost, ha sigut l'encarregada d'inaugurar aquestes jornades en representació del rector de l'UJI, Vicent Climent. En la seua intervenció, ha fet menció al recentment aprovat decret de plurilingüisme, que entrarà en vigor el pròxim curs acadèmic, i que ha generat un debat social ple de veus, «moltes d'elles sense cap aval científic ni acadèmic, però amb una gran capacitat de confondre i enterbolir les relacions de convivència en aquest país per tal de satisfer interessos molt particulars». En aquest sentit ha defensat el compromís de la Jaume I de promoure l'ús normalitzat de la nostra llengua pròpia i la seua igualtat amb la resta de llengües que es parlen al País Valencià, «un compromís que hem exercit amb més d'un entrebanc durant els darrers 26 anys, però sempre amb la convicció pròpia dels acadèmics, una convicció arrelada en la veritat científica, especialment pel que fa a l'evidència històrica i cultural d'aquest país». Per a finalitzar, ha recordat que l'UJI ha aprovat el Pla pluriennal de multilingüisme (2016-2018) i el Document per a l'Acreditació Lingüística per a donar suport a l'aprenentatge i a l'ús d'almenys tres llengües per part de tota la comunitat universitària: el valencià, com a llengua pròpia; el castellà, com a llengua de l'Estat; i l'anglès, com a llengua de treball per a la internacionalització.
La conferència inaugural ha estat a càrrec de Vicent Marzà, Conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, qui ha fet un repàs de les polítiques lingüístiques que està portant a terme el Govern de la Generalitat Valenciana «per tal de superar el monolingüisme institucional que ha imperat al País Valencià en els últims 30 anys, una situació anòmala que estem intentant combatre des del Govern del Botànic, perquè les llengües han d'estar al servei de les persones i no per a llançar-les els uns contra els altres». El conseller ha explicat l'aposta de la Generalitat pel concepte de multilingüisme autocentrat, «centrar-nos en la nostra llengua per a obrir-nos a unes altres, fomentant el seu ús i garantint els drets lingüístics». En aquest sentit ha destacat que «la protecció plena de les minories lingüístiques és un repte fonamental, perquè la diversitat és positiva, hem d'aprofitar-la i fer-la valdre».
Vicent Marzà ha donat algunes dades sobre la situació sociolingüística valenciana actual: el 49% de la població no és capaç de parlar valencià, el 27,6% no l'entèn, el 65% no és capaç d'escriure'l, el 47,1% no és capaç de llegir-lo i el 72,4% declara que l'entén. Quant a l'opinió que té la societat sobre l'ús del valencià, el conseller ha destacat que el 85% de la població pensa que s'hauria d'usar igual o més i tan sols un 5% considera que s'utilitza massa, «unes dades que valorem molt positivament».
El responsable d'Educació també ha explicat les noves polítiques en l'àmbit educatiu, com ara el Decret de Plurilingüisme, i a continuació s'ha centrat en les mesures que s'estan desenvolupant en l'àmbit administratiu, com ara la inclusió de la competència lingüística en la funció pública, «ja que portem un retard evident. La Llei d'Ús i Ensenyament del Valencià es va aprovar fa 34 anys i la majoria dels decrets no s'han desenvolupat encara». Marzà ha defensat que el valencià ha de ser una llengua d'ús normal a l'Administració i ha lamentat que l'Estat espanyol incomplisca la Carta Europea de Llengües Minoritàries: «No pot ser que hi haja discriminacions lingüístiques en l'Administració de l'Estat amb les persones valencianoparlants».
En darrer lloc, Vicent Marzà ha parlat sobre la importància de recuperar els mitjans de comunicació públics amb la nova Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació per a «fomentar la nostra llengua i la nostra cultura». Per a finalitzar, el conseller ha fet una crida a tota la societat per a revertir la situació de diglòssia que pateix el País Valencià perquè «fomentar l'ús de la nostra llengua potencia la cohesió social, afavoreix més oportunitats i garanteix el nostre futur», ha conclòs.
Les XI Jornades Internacionals de Traducció i Interpretació es desenvoluparan fins al dijous 11 de maig i analitzaran des del marc jurídic per a la prevenció de la glotofòbia o racisme lingüístic fins a la creació de recursos per a la difusió de les llengües i identitats minoritzades en les institucions, passant per les polítiques de traducció i interpretació i la percepció social d'aquestes llengües i la funció i els problemes de la traducció i la interpretació en contextos oficials.
Fotografies

Español:
El Departamento de Traducción y Comunicación de la Universitat Jaume I y el Departamento de Filología y Traducción de la Universidad Pablo de Olavide han organizado las XI Jornadas Internacionales de Traducción e Interpretación, que en esta edición se centran a analizar la situación de las lenguas (verbales y de signos) minorizadas ante las instituciones.
La decana de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales, Rosa Agost, ha sido la encargada de inaugurar estas jornadas en representación del rector de la UJI, Vicent Climent. En su intervención, ha hecho mención al recientemente aprobado Decreto de plurilingüismo, que entrará en vigor el próximo curso académico, y que ha generado un debate social lleno de voces, "muchas de ellas sin ningún aval científico ni académico, pero con una gran capacidad de confundir y enturbiar las relaciones de convivencia a este país para satisfacer intereses muy particulares". En este sentido ha defendido el compromiso de la Jaume I de promover el uso normalizado de nuestra lengua propia y su igualdad con el resto de lenguas que se hablan en el País Valencià, "un compromiso que hemos ejercido con más de una traba durante los últimos 26 años, pero siempre con la convicción propia de los académicos, una convicción arraigada en la verdad científica, especialmente en cuanto a la evidencia histórica y cultural de este país". Para finalizar, ha recordado que la UJI ha aprobado el Pla plurianual de multilingüismo (2016-2018) y el Documento para la Acreditación Lingüística para apoyar al aprendizaje y al uso de al menos tres lenguas por parte de toda la comunidad universitaria: el valenciano, como lengua propia; el castellano, como lengua del Estado; y el inglés, como lengua de trabajo para la internacionalización.
La conferencia inaugural ha estado a cargo de Vicent Marzà, conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, que ha hecho un repaso de las políticas lingüísticas que está llevando a cabo el Gobierno de la Generalitat Valenciana "para superar el monolingüismo institucional que ha imperado en el País Valenciano en los últimos 30 años, una situación anómala que estamos intentando combatir desde el Gobierno del Botánico, porque las lenguas deben de estar al servicio de las personas y no para lanzarlas los unos contra los otros". El conseller ha explicado la apuesta de la Generalitat por el concepto de multilingüismo auto-centrado, "centrarnos en nuestra lengua para abrirnos a otras, fomentando su uso y garantizando los derechos lingüísticos". En este sentido ha destacado que "la protección plena de las minorías lingüísticas es un reto fundamental, porque la diversidad es positiva, tenemos que aprovecharla y ponerla en valor".
Vicent Marzà ha dado algunos datos sobre la situación sociolingüística valenciana actual: el 49% de la población no es capaz de hablar valenciano, el 27,6% no lo entiende, el 65% no es capaz de escribirlo, el 47,1% no es capaz de leerlo y el 72,4% declara que lo entiende. En cuanto a la opinión que tiene la sociedad sobre el uso del valenciano, el conseller ha destacado que el 85% de la población piensa que se tendría que usar igual o más y tan sólo un 5% considera que se utiliza demasiado, "unos datos que valoramos muy positivamente".
El responsable de Educación también ha explicado las nuevas políticas en el ámbito educativo, como el Decreto de Plurilingüismo, y a continuación se ha centrado en las medidas que se están desarrollando en el ámbito administrativo como la inclusión de la competencia lingüística en la función pública, "puesto que llevamos un retraso evidente. La Ley de Uso y Enseñanza del Valenciano se aprobó hace 34 años y la mayoría de los decretos no se han desarrollado todavía". Marzà ha defendido que el valenciano tiene que ser una lengua de uso normal a la Administración y ha lamentado que el Estado Espanyol incumpla la Carta Europea de Lenguas Minoritarias, "no puede ser que haya discriminaciones lingüísticas en la Administración del Estado con las personas valenciano hablantes".
En último lugar, Vicent Marzà ha hablado sobre la importancia de recuperar los medios públicos con la nueva Corporación Valenciana de Medios de Comunicación para "fomentar nuestra lengua y nuestra cultura". Para finalizar, el conseller ha hecho un llamamiento a toda la sociedad para revertir la situación de diglosia que sufre el País Valencià porque "fomentar el uso de nuestra lengua potencia la cohesión social, favorece más oportunidades y garantiza nuestro futuro" ha concluido.
Las XI Jornadas Internacionales de Traducción e Interpretación se desarrollarán hasta el jueves 11 de mayo y analizarán desde el marco jurídico para la prevención de la glotofobia o racismo lingüístico hasta la creación de recursos para la difusión de las lenguas e identidades minorizadas en las instituciones, pasando por las políticas de traducción e interpretación y la percepción social de estas lenguas y la función y los problemas de la traducción y la interpretación en contextos oficiales.
Fotografías