Valencià:
«El mosquit tigre no és un mosquit problemàtic en l’àmbit natural, sinó en el domèstic», ha assegurat l’expert en control de plagues i responsable del Departament d'R+D dels Laboratoris Lokimika, Rubén Bueno, «per això és fonamental el control privat de l’aigua estancada, on es produeix entre el 60% i el 80% de la proliferació de larves».
El biòleg ha explicat que aquest mosquit, d’una mida més menuda que el comú, té dificultats per a volar, pica de dia i el seu espai d’influència se situa entre 150 i 200 metres des d’on ha criat, i per això ha insistit molt durant la seua intervenció en la necessitat de controlar l’àmbit domèstic, en concret, els llocs en què es pot estancar l’aigua durant més de tres o quatre dies.
Les mesures de control abastarien dues vies: d'una banda, l’autoprotecció mitjançant l’ús de repel·lents, insecticides o mosquiteres, i d'altra banda, les actuacions institucionals (concretament municipals) basades en la vigilància i el control dels possibles focus. Més concretament, en l’àmbit domèstic la ciutadania hauríem de controlar, a més de l’aigua estancada, els arbres que poden acumular aigua, com ara plataners, oliveres o ficus; el taponament de les canalitzacions amb fulles o els envelats que tapen les piscines o estanys.
En l’àmbit institucional, les mesures haurien d’abastar el cicle integral de l’aigua, sobretot els embornals, els parcs i jardins i els menjadors de gats, entre altres, i controlar les larves per a evitar que passen a una fase adulta «perquè els productes són més eficaços i menys nocius per al medi ambient». A més, ha recomanat la realització de tallers educatius en els centres educatius, a escolars entre 9 i 11 anys, perquè es converteixen en grans cuidadors i cuidadores del medi ambient i són disciplinats a l’hora d’aplicar les mesures preventives.
Pel que fa a les mesures que cal prendre una vegada que ja ha picat el mosquit, el biòleg ha recomanat rentar amb aigua i sabó, aplicar gel i consultar amb un professional si s’observa alguna possible infecció. Com a mesura preventiva, ha indicat que es poden usar els repel·lents (a la pàgina de l’Agència Nacional del Medicament n'hi ha una llista) i llegir-ne bé les instruccions d’ús perquè siguen efectius.
Quant a l’ús de plantes com la citronel·la o la lavanda, Rubén Bueno ha indicat que no són efectives per elles mateixes, però que poden servir per a donar suport a altres mesures. Per últim, en referència als altres productes que hi ha al mercat, com ara les polseres o els ultrasons, només ha indicat que no hi ha evidència científica que recolze la seua efectivitat.
Rubén Bueno ha impartit dimarts 17 de maig de 2016 una xarrada-col·loqui a la Universitat Jaume I de Castelló organitzada pel Vicerectorat de Campus, Infraestructures i Noves Tecnologies, mitjançant el Servei de Prevenció, amb l’objectiu d’informar la ciutadania sobre els diferents aspectes rellevants d’aquest problema de manera que es puguen minimitzar els seus efectes.
Imatges de l’acte

Español:
«El mosquito tigre no es un mosquito problemático en el ámbito natural, sino en el doméstico», ha asegurado el experto en control de plagas y responsable del Departamento de I+D de los Laboratorios Lokimika, Rubén Bueno, «por eso es fundamental el control privado del agua estancada, donde se produce entre el 60% y el 80% de la proliferación de larvas».
El biólogo ha explicado que este mosquito, de un tamaño más pequeño que el común, tiene dificultades para volar, pica de día y su espacio de influencia se sitúa de 150 a 200 metros desde donde ha criado; por eso ha insistido mucho durante su intervención en la necesidad de controlar el ámbito doméstico, en concreto, los lugares en que se puede estancar el agua durante más de tres o cuatro días.
Las medidas de control abarcarían dos vías: por una parte, la autoprotección mediante el uso de repelentes, insecticidas o mosquiteras y, por otra, las actuaciones institucionales (concretamente municipales) basadas en la vigilancia de los posibles focos y en los controles de los mismos. En concreto, en el ámbito doméstico la ciudadanía tendríamos que controlar, además del agua estancada, los árboles que pueden acumular agua, como plataneros, olivos o ficus, el taponamiento de las canalizaciones con hojas o las carpas que tapan las piscinas o estanques.
En el ámbito institucional, las medidas tendrían que abarcar el ciclo integral del agua, sobre todo las alcantarillas, los parques y jardines y los comederos de gatos, entre otros, y controlar las larvas para evitar que pasan a la fase adulta y «porque los productos son más eficaces y menos dañinos para el medio ambiente». Además, ha recomendado la realización de talleres educativos en los centros educativos, a escolares entre 9 y 11 años, porque se convierten en grandes cuidadores y cuidadoras del medio ambiente y son disciplinados a la hora de aplicar las medidas preventivas.
En cuanto a las medidas a tomar una vez que ya ha picado el mosquito, el biólogo ha recomendado lavar con agua y jabón, aplicar hielo y consultar con un profesional si se observa alguna posible infección. Como medida preventiva ha indicado que se pueden usar los repelentes (en la página de la Agencia Nacional del Medicamento hay un listado) y leer bien las instrucciones de uso para que sean efectivos.
Respecto al uso de plantas como la citronella o la lavanda, Rubén Bueno ha indicado que no son efectivas por sí mismas, pero que pueden servir para apoyar a otras medidas. Por último, en referencia a los otros productos que hay en el mercado, como pulseras o ultrasonidos, sólo ha indicado que no hay evidencia científica que apoye su efectividad.
Rubén Bueno ha impartido el martes 17 de mayo de 2016 una charla-coloquio en la Universitat Jaume I de Castelló organizada por el Vicerrectorado de Campus, Infraestructuras y Nuevas Tecnologías, mediante el Servicio de Prevención, con el objetivo de informar a la ciudadanía sobre los diferentes aspectos relevantes de este problema, de forma que se puedan minimizar sus efectos.
Imágenes del acto