Valencià:
La jornada «Llibre acadèmic i qualitat de la producció científica en comunicació, organitzada per l'Associació Espanyola d'Investigació de la Comunicació (AE-IC), la Càtedra Unesco d'Investigació en Comunicació (COMUNESCO), el projecte d'investigació MapCom de la Universitat Rei Joan Carles i el Grup d'Investigació ITACA-UJI de la Universitat Jaume I de Castelló, ha posat de manifest la pèrdua de rellevància del llibre acadèmic en el camp de les humanitats i de les ciències socials, i especialment en l'àmbit de la investigació en comunicació, on es constata que les revistes científiques han adquirit un protagonisme de primer ordre, a l'hora d'avaluar la qualitat de la producció científica. 
El professor Emilio Delgado, catedràtic de Documentació de la Universitat de Granada, ha explicat durant la seua conferència els desequilibris del sistema actual d'avaluació de la qualitat de la producció científica a Espanya que, al seu parer, concedeix una excessiva importància a la publicació d'articles en revistes. A més de constatar que es tracta d'un model d'avaluació basat en el «factor d'impacte» de les revistes, no de les publicacions, ha assenyalat que la situació creada no respon a la realitat del camp de les ciències socials i de les humanitats, on el llibre continua sent el format de publicació més rellevant, que permet desenvolupar un pensament complex.
La taula redona sobre l'edició del llibre acadèmic a Espanya ha comptat amb la participació d'Alfredo Landman, de l'Editorial Gedisa, Raúl García Bravo per l'Editorial Càtedra; Pedro Crespo de Comunicación Social Ediciones y Publicaciones, Jordi Balló, director acadèmic de la col·lecció  «Aldea Global», i Anabel Bonilla-Calero, per l'ANECA, sota la moderació d'Aarón Rodríguez Serrano, professor de la Universitat Jaume I de Castelló.
Les seues conclusions han permès conèixer la situació delicada en la qual es troba l'edició del llibre acadèmic a Espanya, així com la visió dels professionals de l'edició del llibre sobre la rellevància d'aquest suport per a la difusió dels resultats de la producció científica en els camps de les humanitats i de les ciències socials. Tots van coincidir a destacar la necessitat de recuperar el llibre com a format de publicació científica, davant del predomini aclaparador de les revistes, no sols per a dinamitzar la indústria cultural de l'edició, sinó per a potenciar la qualitat de la producció científica que pot només desenvolupar-se plenament en ciències socials i humanitats a través d'un format de publicació com el llibre.
Finalment, els professors Juan Antonio García Galindo, catedràtic de Periodisme en la Universitat de Màlaga, i Javier Marzal Felici, catedràtic de Comunicació Audiovisual i Publicitat de la Universitat Jaume I de Castelló, van presentar la «Ponència de Política Científica per a l'Associació Espanyola d'Investigació de la Comunicació», en la qual van realitzar un balanç molt detallat sobre la situació de la investigació en comunicació a Espanya. Entre les diferents propostes que van exposar destaca la necessitat de cercar un equilibri entre el qualitatiu i el quantitatiu en el sistema d'avaluació de la qualitat de la producció científica a Espanya; la reivindicació que la comunicació siga reconeguda com un camp científic, amb una identitat pròpia, i un espai interdisciplinari, a cavall entre les ciències humanes i socials; el reconeixement del llibre com a format de publicació científica rellevant, sense menyscapte d'altres formats de publicació com l'article en revistes científiques, la publicació d'informes científics i professionals o la participació en congressos científics; i la necessitat que la investigació en comunicació tracte de respondre preguntes tan rellevants com «¿quins temes són rellevants per al camp científic de la comunicació?», «¿per què investiguem uns temes i no uns altres?» i «¿quin impacte genera la nostra investigació, no sols en la comunitat acadèmica, sinó en els sectors professionals de la comunicació i en la societat en el seu conjunt?».
La jornada, que ha comptat també amb la col·laboració en l'organització de la Confederació de Societats Científiques d'Espanya i Unió Llatina d'Economia Política de la Informació, la Comunicació i la Cultura, Secció Espanya (ULEPICC-Espanya), ha destacat també l'esforç que està realitzant l'ANECA en aquests moments per a millorar els processos d'avaluació de qualitat i, molt especialment, en referència a la transparència de la seua gestió. A pesar que l'activitat es va celebrar de forma no presencial, va tenir un mitjana d'un centenar d'assistents a través de la plataforma Zoom i més de 50 assistents a través del canal de YouTube: https://www.youtube.com/watch?v=q5mgtcdcqiy. Pròximament es podrà accedir als vídeos editats de la Jornada en la web del Projecte MapCom de la URJC: https://mapcom.es.

Español:
La jornada «Libro académico y calidad de la producción científica en comunicación, organizada por la Asociación Española de Investigación de la Comunicación (AE-IC), la Cátedra Unesco de Investigación en Comunicación (COMUNESCO), el Proyecto de investigación MapCom de la Universidad Rey Juan Carlos y el Grupo de Investigación ITACA-UJI de la Universidad Jaume I de Castellón, ha puesto de manifiesto la pérdida de relevancia del libro académico en el campo de las humanidades y de las ciencias sociales, y en especial en el ámbito de la investigación en comunicación, donde se constata que las revistas científicas han adquirido un protagonismo de primer orden, a la hora de evaluar la calidad de la producción científica. 
El profesor Emilio Delgado, catedrático de Documentación de la Universidad de Granada, ha explicado durante su conferencia los desequilibrios del sistema actual de evaluación de la calidad de la producción científica en España que, a su juicio, concede una excesiva importancia a la publicación de artículos en revistas. Además de constatar que se trata de un modelo de evaluación basado en el «factor de impacto» de las revistas, no de las publicaciones, ha señalado que la situación creada no responde a la realidad del campo de las ciencias sociales y de las humanidades, donde el libro sigue siendo el formato de publicación más relevante, que permite desarrollar un pensamiento complejo.
La mesa redonda sobre la edición del libro académico en España ha contado con la participación de Alfredo Landman, de la Editorial Gedisa, Raúl García Bravo por la Editorial Cátedra; Pedro Crespo de Comunicación Social Ediciones y Publicaciones, Jordi Balló, director académico de Colección Aldea Global, y Anabel Bonilla-Calero, por la ANECA, bajo la moderación de Aarón Rodríguez Serrano, profesor de la Universitat Jaume I de Castellón.
Sus conclusiones han permitido conocer la situación delicada en la que se encuentra la edición del libro académico en España, así como la visión de los profesionales de la edición del libro acerca de la relevancia de este soporte para la difusión de los resultados de la producción científica en los campos de las humanidades y de las ciencias sociales. Todos coincidieron en destacar la necesidad de recuperar el libro como formato de publicación científica, frente al predominio abrumador de las revistas, no sólo para dinamizar la industria cultural de la edición, sino para potenciar la calidad de la producción científica que puede sólo desarrollarse plenamente en ciencias sociales y humanidades a través de un formato de publicación como el libro.
Finalmente, los profesores Juan Antonio García Galindo, catedrático de Periodismo en la Universidad de Málaga, y Javier Marzal Felici, catedrático de Comunicación Audiovisual y Publicidad de la Universitat Jaume I de Castellón, presentaron la «Ponencia de Política Científica para la Asociación Española de Investigación de la Comunicación», en la que realizaron un balance muy detallado sobre la situación de la investigación en Comunicación en España. Entre las diferentes propuestas que expusieron destaca la necesidad de buscar un equilibrio entre lo cualitativo y lo cuantitativo en el sistema de evaluación de la calidad de la producción científica en España; la reivindicación de que la «Comunicación» sea reconocida como un campo científico, con una identidad propia, y un espacio interdisciplinar, a caballo entre las ciencias humanas y sociales; el reconocimiento del libro como formato de publicación científica relevante, sin menoscabo de otros formatos de publicación como el artículo en revistas científicas, la publicación de Informes científicos y profesionales o la participación en congresos científicos; y la necesidad de que la investigación en comunicación trate de responder preguntas tan relevantes como «¿Qué temas son relevantes para el campo científico de la comunicación?», «¿Por qué investigamos unos temas y no otros?» y «¿Qué impacto genera nuestra investigación, no sólo en la comunidad académica, sino en los sectores profesionales de la comunicación y en la sociedad en su conjunto?».
La jornada, que ha contado también con la colaboración en la organización de la Confederación de sociedades científicas de España m(COSCE) y Unión Latina de Economía Política de la Información, la Comunicación y la Cultura, Sección España (ULEPICC-España), ha destacado también el esfuerzo que está realizando la ANECA en estos momentos para mejorar los procesos de evaluación de calidad y, muy especialmente, en referencia a la transparencia de su gestión. A pesar de que la actividad se celebró de forma no presencial, tuvo un media de un centenar de asistentes a través de la plataforma Zoom y más de 50 asistentes a través del canal de YouTube: https://www.youtube.com/watch?v=q5mGTCDcQiY Próximamente se podrá acceder a los vídeos editados de la Jornada en la web del Proyecto MapCom de la URJC: https://mapcom.es.