Valencià:
Un estudi realitzat per investigadores del grup de recerca MIRAS (Mediació i Interpretació en l'Àmbit Social) de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), en el qual han col·laborat la professora Anabel Borja de l'UJI i les universitats Pompeu Fabra i Pablo de Olavide, ha constatat greus mancances en la quantitat i la qualitat de la informació interpretada en els judicis a persones de parla estrangera.
«La interpretació judicial és un element clau per a evitar qualsevol estat d'indefensió de la persona jutjada, que té dret per llei a ser informada​ i a un procés públic amb totes les garanties i dret de defensa»​, explica Mariana Orozco, investigadora de la UAB i una de les coordinadores del projecte.
Intervencions no traduïdes i errors greus
Les investigadores han analitzat vistes interpretades en anglès, francès i romanès i han comprovat que, de mitjana, no s'interpreta el 54% de la informació parlada (51% en anglès, 39% en francès i 61% en romanès). Aquest percentatge comprèn tant la interpretació en veu alta, que queda gravada en​ els enregistraments, com la que fa l'intèrpret a l'acusat a cau d'orella, que no queda gravada. Si només es té en compte la part que s'interpreta en veu alta, el percentatge mitjà del ​que no es tradueix arriba fins al 70%.
El nombre mitjà d'intervencions senceres per minut que no es tradueixen és de 2,7 (1,8 en anglès, 1,6 en francès i 3,7 en romanès), una xifra considerada alarmant per les autores de l'estudi. Es produeixen també solapaments freqüents entre els operadors judicials, que dificulten una interpretació precisa i completa, així com una velocitat de parla molt alta (fins a 240 paraules per minut) en alguns fragments importants del judici, com l'informe final o la sentència in voce.
Quant a la qualitat de la interpretació, es cometen una mitjana de 21 errors greus per hora. Aquests errors solen ser addicion​s, falsos sentits i omissions, a pesar que també es produeixen altres relacionats amb el llenguatge judicial, com un registre inadequat o manca de precisió. També han detectat intervencions dels intèrprets per a expressar idees pròpies, aconsellar l'acusat o advertir-ho, amb una mitjana de 45,5 vegades per hora (50,2 en anglès, 11,9 en francès i 65,7 en romanès).
«Els resultats ens confirmen que els intèrprets judicials no entenen quin és el seu rol i mostren un gran desconeixement del llenguatge jurídic i judicial i de les seues conseqüències. Per tant, independentment del nivell lingüístic que tinguen, no poden oferir un servei de qualitat», afirma Carme Bestué, qui també ha coliderat​ l'estudi.
Les autores consideren igualment que els intèrprets i les empreses proveïdores d'aquest servei desconeixen o no apliquen el codi deontològic existent i fan una crida al fet que s'aplique íntegrament la Llei Orgànica del 2015, que reconeix la traducció i la interpretació com a part de nucli essencial dels drets per a obtenir la tutela judicial efectiva. «Tot açò està produint una situació de violació dels drets dels acusats, que són principalment immigrants amb pocs recursos», expliquen les investigadores.
Metodologia pionera amb dades reals
L'estudi ha analitzat un nombre representatiu de processos, en concret 55 vistes amb interpretació de l'anglès, francès i romanès de 10 jutjats penals de Barcelona, celebrades en 2015. Això representa quasi la meitat dels jutjats penals que hi ha en la ciutat. És la primera vegada que s'ha pogut utilitzar informació directa i treballar amb un corpus de dades autèntiques -les transcripcions dels enregistraments en vídeo de les vistes- per a fer un estudi sobre la realitat de la interpretació als jutjats d'Espanya.
Una plataforma web i una app per al mòbil
Arran dels resultats de l'estudi, les investigadores estan desenvolupant una plataforma informàtica i una aplicació per al mòbil. A partir d'una sola interfície, ambdues solucions comprenen diverses eines: un protocol d'actuació en les situacions habituals al fet que s'enfronta l'intèrpret, una guia per a funcionaris de l'administració de justícia sobre el paper de l'intèrpret i la seua interacció amb ells i un tesaurus amb glossaris monolingües que inclouen els termes més habituals dels contextos en què es troba l'intèrpret judicial. A més, han creat cinc bases de dades amb els termes més freqüents, amb comentaris i opcions de traducció entre les llengües que sovint s'empren en els judicis a Espanya: l'àrab, el romanès, el xinès, el francès i l'anglès.
«Les recomanacions són molt concretes i aplicables, perquè es basen, per primera vegada, en dades reals i no en simulacions. Volem que ajuden l'intèrpret judicial a fer la seua tasca amb major rigor i eficàcia i que tinga un impacte als principals usuaris dels seus serveis, que solen trobar-se en situacions de desigualtat, exclusió i pobresa», conclouen les investigadores.
El projecte TIPp, que acaba a la fi d'any, compta amb el finançament del Ministeri d'Economia i Competitivitat d'Espanya. Referència: FFI2014-55029-R. Les investigadores principals són Carme Bestué i Mariana Orozco-Jutorán, de la UAB. En la seua elaboració han participat també les investigadores Marta Arumí i Anna Gil-Bardají (UAB); Anabel Borja (Universitat Jaume I); Mireia Vargas-Urpi (Universitat Pompeu Fabra) i Francisco Vigier (Universitat Pablo de Olavide).
Pàgina web del projecte: http://pagines.uab.cat/tipp

Español:
Un estudio realizado por investigadoras del grupo de investigación MIRAS (Mediación e Interpretación en el Ámbito Social) de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), en el que han colaborado la profesora Anabel Borja de la UJI y las Universidades Pompeu Fabra y Pablo de Olavide, ha constatado graves carencias en la cantidad y la calidad de la información interpretada en los juicios a personas de habla extranjera.
«La interpretación judicial es un elemento clave para evitar cualquier estado de indefensión de la persona enjuiciada, que tiene derecho por ley a ser informada​ y a un proceso público con todas las garantías y derecho de defensa»​, explica Mariana Orozco, investigadora de la UAB y una de las coordinadoras del proyecto.
Intervenciones no traducidas y errores graves
Las investigadoras han analizado vistas interpretadas en inglés, francés y rumano y han comprobado que, de media, no se interpreta el 54% de la información hablada, (51% en inglés, 39% en francés y 61% en rumano). Este porcentaje comprende tanto la interpretación en voz alta, que queda grabada en​ las grabaciones, como la que hace el intérprete al acusado al oído, que no queda grabada. Si sólo se tiene en cuenta la parte que se interpreta en voz alta, el porcentaje medio de lo ​que no se traduce llega hasta el 70%.
El número medio de intervenciones enteras por minuto que no se traducen es de 2,7 (1,8 en inglés, 1,6 en francés y 3,7 en rumano), una cifra considerada alarmante por las autoras del estudio. Se producen también solapamientos frecuentes entre los operadores judiciales, que dificultan una interpretación precisa y completa, así como una velocidad de habla muy alta -(de hasta 240 palabras por minuto) en algunos fragmentos importantes del juicio, como el informe final o la sentencia in voce.
En cuanto a la calidad de la interpretación, se cometen una media de 21 errores graves por hora. Estos errores suelen ser adicione​s, falsos sentidos y omisiones, a pesar de que también se producen otros relacionados con el lenguaje judicial, como un registro inadecuado o carencia de precisión. También han detectado intervenciones de los intérpretes para expresar ideas propias, aconsejar al acusado o advertirlo, con una media de 45,5 veces por hora (50,2 en inglés, 11,9 en francés y 65,7 en rumano).
«Los resultados nos confirman que los intérpretes judiciales no entienden cuál es su rol y muestran un gran desconocimiento del lenguaje jurídico y judicial y de sus consecuencias. Por lo tanto, independientemente del nivel lingüístico que tengan, no pueden ofrecer un servicio de calidad», afirma Carme Bestué, quien también ha coliderado​ el estudio.
Las autoras consideran igualmente que los intérpretes y las empresas proveedoras de este servicio desconocen o no aplican el código deontológico existente y hacen un llamamiento a que se aplique en su totalidad la Ley Orgánica del 2015, que reconoce la traducción y la interpretación como parte de núcleo esencial de los derechos para obtener la tutela judicial efectiva. «Todo ello está produciendo una situación de violación de los derechos de los acusados, que son principalmente inmigrantes con pocos recursos», explican las investigadoras.
Metodología pionera con datos reales
El estudio ha analizado un número representativo de procesos, en concreto 55 vistas con interpretación del inglés, francés y rumano de 10 juzgados penales de Barcelona, celebradas en 2015. Esto representa casi la mitad de los juzgados penales que hay en la ciudad. Es la primera vez que se ha podido utilizar información directa y trabajar con un corpus de datos auténticos -las transcripciones de las grabaciones en vídeo de las vistas- para hacer un estudio sobre la realidad de la interpretación a los juzgados de España.
Una plataforma web y una app para el móvil
A raíz de los resultados del estudio, las investigadoras están desarrollando una plataforma informática y una aplicación para el móvil. A partir de una sola interfaz, ambas soluciones comprenden varias herramientas: un protocolo de actuación en las situaciones habituales a que se enfrenta el intérprete, una guía para funcionarios de la administración de justicia sobre el papel del intérprete y su interacción con ellos y un tesauro con glosarios monolingües que incluyen los términos más habituales de los contextos en que se encuentra el intérprete judicial. Además, han creado cinco bases de datos con los términos más frecuentes, con comentarios y opciones de traducción entre las lenguas que a menudo se emplean en los juicios en España: el árabe, el rumano, el chino, el francés y el inglés.
«Las recomendaciones son muy concretas y aplicables, porque se basan, por primera vez, en datos reales y no en simulaciones. Queremos que ayuden al intérprete judicial a hacer su tarea con mayor rigor y eficacia y que tenga un impacto a los principales usuarios de sus servicios, que suelen encontrarse en situaciones de desigualdad, exclusión y pobreza», concluyen las investigadoras.
El proyecto TIPp, que acaba a finales de año, cuenta con la financiación del Ministerio de Economía y Competitividad de España. Referencia: FFI2014-55029-R. Las investigadoras principales son Carme Bestué y Mariana Orozco-Jutorán, de la UAB. En su elaboración han participado también las investigadoras Marta Arumí y Anna Gil-Bardají (UAB); Anabel Borja (Universitat Jaume I); Mireia Vargas-Urpi (Universitat Pompeu Fabra) y Francisco Vigier (Universidad Pablo de Olavide).
Página web del proyecto: http://pagines.uab.cat/tipp