Valencià:
El seminari sobre «La qualitat de l'aire a Espanya. Millán Millán», emmarcat en la Universitat d'Estiu de l'UJI, ha celebrat la seua segona i última jornada en el Palasiet Thalasso Clinic & Hotel de Benicàssim. En la jornada, investigadors i tècnics han analitzat els nous requisits que fixa la nova directiva europea sobre la qualitat de l'aire que podria entrar en vigor a la tardor i que estableix nous i estrictes límits per a diversos contaminants que hauran de complir-se l'any 2030.


L'objectiu de la normativa és reduir la contaminació atmosfèrica que provoca a Europa, segons l'Agència Europea de Medi Ambient, 238.000 morts prematures a l'any de les quals 17.000 es produeixen a Espanya. La comunitat d'experts i investigadors reunida a Benicàssim considera que el compliment de la norma suposaria la reducció en un 50% de les morts prematures causades per la mala qualitat de l'aire en el conjunt de la Unió Europea.


La nova legislació contempla la reducció a la meitat dels paràmetres de diversos contaminants perjudicials per a la salut pública com són les partícules respirables PM10 i PM2,5 i l'òxid de nitrogen, a més de limitar les concentracions ambientals de diòxid de sofre i d'ozó troposfèric. Aquest és un pas necessari per a aconseguir l'objectiu de contaminació zero l'any 2050, segons s'inclou en el Pla d'Acció de Contaminació Zero. No obstant això, la realitat de la projecció dels índexs de contaminació a Espanya exposa que «haurem de fer grans esforços per a no depassar els nivells de protecció a la salut que planteja la Unió Europea», segons explica l'investigador del CSIC i codirector del curs, Xavier Querol, «si no s'implanten mesures correctores en el sector del transport terrestre, marítim, residencial i de la ramaderia, principalment, ja que la reducció de la contaminació exigida és molt gran».


En aquest sentit, segons David de la Paz, de la Universitat Politècnica de Madrid, que ha participat en la taula redona sobre la modelització de la qualitat de l'aire, «l'aplicació de la nova directiva implica la necessitat d'evolucionar les tècniques de modelització, incloent-hi els inventaris d'emissió, que en zones urbanes són una peça fonamental per a avaluar les possibilitats d'aconseguir els objectius de la qualitat de l'aire que marca Europa». Sobre aquest tema, durant la trobada s'han aportat nous avanços en els sistemes de modelització de la qualitat de l'aire i de millora d'inventaris d'emissions per a realitzar estudis de projecció d'escenaris d'emissió que permeten seleccionar polítiques cost-efectives per a complir els nous objectius, i així reduir els prejudicis de la salut pública que generen contaminants com les PM i l'ozó.


Precisament, el Pla Nacional de l'Ozó ha sigut l'eix central de la taula redona en la qual han participat David Cáceres, tècnic del Ministeri per a la Transició i Ecològica i el Repte Demogràfic; Xavier Querol, del CSIC; Eliseo Monfort, de l'ITC/UJI; Gotzon Gangoiti, de la Universitat del País Basc, i Hervé Petetin, del Barcelona Suercomputing Center. Una de les principals conclusions assolides és que Espanya, per a reduir els nivells d'ozó, ha de reduir almenys un 30% de les emissions del trànsit rodat i 20% del marítim, al mateix temps que els estudis i els mesuraments revelen que hi ha importants aportacions d'ozó entre algunes comunitats autònomes a Espanya i també de països veïns com ara Portugal, França o Itàlia.


En aquest sentit, el representant del Ministeri per a la Transició Ecològica i Repte Demogràfic ha explicat que és necessària una coordinació amb els països de l'entorn, «ja que l'efecte transfronterer és molt important a Espanya». No obstant això, els estudis presentats durant el seminari reflecteixen que «en l'última dècada els nivells de contaminació d'ozó a Espanya s'han reduït, especialment en 2022-2023, probablement a causa de la gran penetració de l'energia renovable”, ha assenyalat Xavier Querol.


La intenció del Govern és publicar el Pla Nacional d'Ozó aquest mateix any 2024 que segons els estudis realitzats pels experts del Barcelona Supercomputing Center hauria d'introduir la necessitat de reduir, almenys, les emissions de trànsit terrestre en un 30% i del marí, un 20%, a més de mesures addicionals sobre la indústria i el trànsit aeri.


La clausura del seminari sobre «La qualitat de l'aire a Espanya. Millán Millán» ha sigut a càrrec de la rectora de la Universitat Jaume I, Eva Alcón, que ha estat acompanyada per la consellera de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, Salomé Pradas, i l'alcaldessa de Benicàssim, Susana Marqués.
Fotografies

Español:
El seminario sobre «La calidad del aire en España. Millán Millán», enmarcado en la Universitat d'Estiu de la UJI, ha celebrado su segunda y última jornada en el Palasiet Thalasso Clinic & Hotel de Benicasim. En ella, investigadores y técnicos han analizado los nuevos requisitos que fija la nueva directiva europea sobre la calidad del aire que podría entrar en vigor en otoño y que establece nuevos y estrictos límites para varios contaminantes que deberán cumplirse en el año 2030.
El objetivo de la normativa es reducir la contaminación atmosférica que provoca en Europa, según la Agencia Europea de Medio Ambiente, 238.000 muertes prematuras al año de las que 17.000 se producen en España. La comunidad de expertos e investigadores reunida en Benicàssim considera que el cumplimiento de la norma supondría la reducción en un 50% de las muertes prematuras causadas por la mala calidad del aire en el conjunto de la Unión Europea.
La nueva legislación contempla la reducción a la mitad de los parámetros de diversos contaminantes perjudiciales para la salud pública como son las partículas respirables PM10 y PM2,5 y el óxido de nitrógeno, además de limitar las concentraciones ambientales de dióxido de azufre y de ozono troposférico. Este es un paso necesario para alcanzar el objetivo de contaminación cero en el año 2050, según se incluye en el Plan de Acción de Contaminación Cero. No obstante, la realidad de la proyección de los índices de contaminación en España expone que «deberemos hacer grandes esfuerzos para no rebasar los niveles de protección a la salud que plantea la Unión Europea», según explica el investigador del CSIC y codirector del curso, Xavier Querol, «si no se implantan medidas correctoras en el sector del transporte terrestre, marítimo, residencial y de la ganadería, principalmente, ya que la reducción de la contaminación exigida es muy grande».
En este sentido, según David de la Paz, de la Universidad Politécnica de Madrid, que ha participado en la mesa redonda sobre la modelización de la calidad del aire, «la aplicación de la nueva directiva implica la necesidad de evolucionar las técnicas de modelización, incluyendo los inventarios de emisión, que en zonas urbanas son una pieza fundamental para evaluar las posibilidades de alcanzar los objetivos de la calidad del aire que marca Europa». Al respecto, durante el encuentro se han aportado nuevos avances en los sistemas de modelización de la calidad del aire y de mejora de inventarios de emisiones para realizar estudios de proyección de escenarios de emisión que permitan seleccionar políticas coste-efectivas para cumplir los nuevos objetivos, y así reducir los prejuicios de la salud pública que generan contaminantes como las PM y el ozono.
Precisamente, el Plan Nacional del Ozono ha sido el eje central de la mesa redonda en la que han participado David Cáceres, técnico del Ministerio para la Transición y Ecológica y el Reto Demográfico; Xavier Querol, del CSIC; Eliseo Monfort, del ITC/UJI; Gotzon Gangoiti, de la Universidad del País Vasco, y Hervé Petetin, del Barcelona Suercomputing Center. Una de las principales conclusiones alcanzadas es que España, para reducir los niveles de ozono, debe reducir al menos un 30% de las emisiones del tráfico rodado y 20% del marítimo, al tiempo que los estudios y las mediciones revelan que hay importantes aportes de ozono entre algunas comunidades autónomas en España y también de países vecinos como Portugal, Francia o Italia.
En este sentido, el representante del Ministerio para la Transición Ecológica y Reto Demográfico ha explicado que es necesaria una coordinación con los países del entorno, «ya que el efecto transfronterizo es muy importante en España». No obstante, los estudios presentados durante el seminario reflejan que «en la última década los niveles de contaminación de ozono en España se han reducido, en especial en 2022-2023, probablemente debido a la gran penetración de la energía renovable», ha señalado Xavier Querol.
La intención del gobierno es publicar el Plan Nacional de Ozono este mismo año 2024 que según los estudios realizados por los expertos del Barcelona Supercomputing Center debería introducir la necesidad de reducir, al menos, las emisiones de tráfico terrestre en un 30% y del marino, un 20%, además de medidas adicionales sobre la industria y el tráfico aéreo.
La clausura del seminario sobre «La calidad del aire en España. Millán Millán» ha corrido a cargo de la rectora de la Universitat Jaume I, Eva Alcón, que ha estado acompañada por la consellera de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, Salomé Pradas, y la alcaldesa de Benicasim, Susana Marqués.
Fotografías