Valencià:
El grup d'investigació «Antiqua. Història Antiga i Arqueologia» de la Universitat Jaume I, sota la coordinació del professor Juan José Ferrer, ha dut a terme dos projectes en el marc del Pla d’Actuacions Arqueològiques de la Universitat, finançat a través d’un conveni de col·laboració amb la Generalitat Valenciana.
El pla de treball d’aquestes actuacions arqueològiques, en les quals també ha participat estudiantat de l’UJI, s'ha centrat, d'una banda, a excavar la vil·la romana de Sant Gregori, en la localitat de Borriana. Sant Gregori és un assentament que se situa al costat de la mar per raons econòmiques més que per factors d'índole residencial. A més, és l'últim jaciment costaner excavat que es localitza al sud del riu Millars, tradicionalment interpretat com a límit nord del territorium saguntí, per la qual cosa es tracta d'un emplaçament de certa rellevància.
La vil·la de Sant Gregori és il·lustrativa d'un model de uilla marítima durant l'Alt Imperi romà. L'escassetat de jaciments d'aquestes característiques en altres àrees del territorium saguntinum demostra la necessitat de continuar la investigació a través de l'excavació arqueològica d'aquest enclavament.
El segon projecte ha consistit a aplicar metodologies digitals, és a dir, treballs de topografia i fotogrametria, escanejat 3D, etc., en l'estudi del paisatge rural d'època romana i iberoromana en els termes municipals de Borriol, la Pobla Tornesa, Cabanes i Vilafamés.
El traçat de la Via Augusta ha sigut l'eix vertebrador a partir del qual s'han dut a terme les diferents actuacions. En línies generals, el projecte ha tingut una sèrie d'objectius que es poden sintetitzar en la catalogació del patrimoni arqueològic relacionat amb els assentaments iberoromans i romans d'aquests termes municipals; l'estudi i classificació de la topografia i els complexos arquitectònics; la recopilació de la bibliografia que existeix sobre els jaciments i, finalment, l'estudi dels materials dipositats en els museus que han pogut ser rellevants per al projecte.
A grans trets, aquest projecte ha pretès desenvolupar una eina útil per a organitzar, analitzar i emmagatzemar les dades procedents dels jaciments arqueològics, amb l'objecte de facilitar futures intervencions de posada en valor.
Vídeo

Español:
El grupo de investigación «Antiqua. Historia Antigua y Arqueología» de la Universitat Jaume I, bajo la coordinación del profesor Juan José Ferrer, ha llevado a cabo dos proyectos en el marco del Plan de Actuaciones Arqueológicas de la Universidad, financiado a través de un convenio de colaboración con la Generalitat Valenciana.
El plan de trabajo de estas actuaciones arqueológicas, en las que también ha participado estudiantado de la UJI, se ha centrado, por una parte, en excavar la villa romana de Sant Gregori, en la localidad de Burriana. Sant Gregori es un asentamiento que se sitúa junto al mar por razones económicas más que por factores de índole residencial. Además, es el último yacimiento costero excavado que se localiza en el sur del río Mijares, tradicionalmente interpretado como límite norte del territorium saguntino, por lo que se trata de un emplazamiento de cierta relevancia.
La villa de Sant Gregori es ilustrativa de un modelo de uilla marítima durante el Alto Imperio romano. La escasez de yacimientos de estas características en otras áreas del territorium saguntinum demuestra la necesidad de continuar con la investigación a través de la excavación arqueológica de este enclave.
El segundo proyecto ha consistido en aplicar metodologías digitales, es decir, trabajos de topografía y fotogrametría, escaneado 3D, etc., en el estudio del paisaje rural de época romana e iberoromana en los términos municipales de Borriol, la Pobla Tornesa, Cabanes y Vilafamés.
El trazado de la Vía Augusta ha sido el eje vertebrador a partir del que se han llevado a cabo las diferentes actuaciones. A nivel general, el proyecto ha tenido una serie de objetivos que se pueden sintetizar en la catalogación del patrimonio arqueológico relacionado con los asentamientos iberoromanos y romanos de estos términos municipales; el estudio y clasificación de la topografía y los complejos arquitectónicos; la recopilación de la bibliografía que existe sobre los yacimientos y, finalmente, el estudio de los materiales depositados en los museos que han podido ser relevantes para el proyecto.
En líneas generales, este proyecto ha pretendido desarrollar una herramienta útil para organizar, analizar y almacenar los datos procedentes de los yacimientos arqueológicos, con el objeto de facilitar futuras intervenciones de puesta en valor.
Vídeo