Valencià:
La Universitat Jaume I acull aquesta setmana la XXI trobada de l'Associació Espanyola d'Ètica i Filosofia Política que, sota el lema «Ètica, Democràcia i Intel·ligència Artificial», analitzarà l'impacte de les tecnologies més disruptives en diferents esferes de la societat. La trobada, en el qual participen prop de 200 investigadors i investigadores, ha sigut inaugurada per la rectora de l'UJI, Eva Alcón; la presidenta de la Societat Espanyola d'Ètica i Filosofia Política, Concha Roldán, i el catedràtic de Filosofia Moral, Domingo García-Marzá.


La rectora ha destacat en la seua intervenció la importància d'aquesta trobada atès que «la intel·ligència artificial està revolucionant el món i pot tenir un gran impacte en la societat i en la democràcia, per això hem d'assegurar-nos que es dissenye, desenvolupe i utilitze de manera responsable i ètica».


A continuació, la filòsofa i doctora honoris causa Adela Cortina ha oferit la conferència inaugural titulada «Democràcia i postveritat» en la qual ha reflexionat sobre la teoria de l'«espiral del silenci», de la politòloga alemanya Elisabeth Noelle-Neumann. Així, Cortina ha explicat que el mecanisme més subtil per a silenciar propostes és a través del repudi des de l'opinió pública perquè «es tem més a l'aïllament que a l'error», tal com afirmava el pensador Tocqueville. «En les societats funciona l'autocensura d'aquelles opinions que no seran ben acollides, i això suposa una mordassa a la llibertat d'expressió i un obstacle per a la democràcia», ha afirmat.


En aquest sentit, la filòsofa ha abordat el concepte d'«agressió moralista», una moral que cohesiona els grups, però que aconsegueix aqueixa cohesió provocant la vergonya social en aquells que infringeixen les normes. «L'arma de la vergonya social és molt eficaç però pot ser molt perillosa perquè reforça la polarització. La moralització de les posicions polaritzades impossibilita la deliberació i la negociació, imprescindibles en qualsevol societat democràtica, en la qual han d'entrar en diàleg la diversitat d'opinions», ha apuntat.


Finalment, Adela Cortina ha explicat que la solució no passa per desmoralitzar la societat perquè puga ser democràtica, perquè la «responsabilitat» no és de la moral, sinó dels qui la manipulen per a reforçar la seua identitat, per a guanyar estatus i reputació, per l'afany de reforçar la polarització. «No s'aconsegueix absolutitzar una opinió moralitzant-la, sinó dogmatitzant-la, és a dir, sostraient-la a la crítica racional. Els continguts de les propostes no són absoluts, els absolutitza la manera de defensar-los. Precisament això és el que fan els nous moviments del políticament correcte, que absolutitzen punts de vista, però quan s'absolutitzen perden legitimitat i serveixen per a exercir l'agressió moralista», ha afirmat. Així, ha conclòs que és justament en aquest ús absolutista de la moral és el que fa patent que és una manipulació perquè una norma és moral perquè està disposada a donar raons de la seua validesa.


La trobada, que es desenvoluparà fins al pròxim 4 de febrer, està organitzada pel Grup d'investigació interuniversitari Ètica Aplicada i Democràcia de la Universitat de València i la Universitat Jaume I, i compta amb la col·laboració de la Fundació ÉTNOR per a l'Ètica dels Negocis i les Organitzacions, la Fundació de la Comunitat Valenciana per al Foment d'Estudis Superiors (ValGRAI), la Fundació ELLIS per a la Investigació d'Intel·ligència Artificial Centrada en la Humanitat, la Càtedra de Privacitat i Transformació Digital Microsoft de la Universitat de València, la Càtedra de Govern Obert, Participació Ciutadana i Dades Obertes de la Universitat de València i la Càtedra Cuatroochenta d'Intel·ligència Artificial, Salut i Benestar de la Universitat Jaume I. Així mateix, col·laboren amb aquesta cita acadèmica multitud de grups d'investigació i instituts universitaris de la Comunitat Valenciana.
Fotografies

Español:
La Universitat Jaume I acoge esta semana el XXI encuentro de la Asociación Española de Ética y Filosofía Política que, bajo el lema «Ética, Democracia e Inteligencia Artificial», analizará el impacto de las tecnologías más disruptivas en diferentes esferas de la sociedad. El encuentro, en el que participan cerca de 200 investigadores e investigadoras, ha sido inaugurado por la rectora de la UJI, Eva Alcón; la presidenta de la Sociedad Española de Ética y Filosofía Política, Concha Roldán, y el catedrático de Filosofía Moral, Domingo García-Marzá.
La rectora ha destacado en su intervención la importancia de este encuentro dado que «la inteligencia artificial está revolucionando el mundo y puede tener un gran impacto en la sociedad y en la democracia, por ello tenemos que asegurarnos de que se diseñe, desarrolle y utilice de manera responsable y ética».
A continuación, la filósofa y doctora honoris causa Adela Cortina ha ofrecido la conferencia inaugural titulada «Democracia y posverdad» en la que ha reflexionado sobre la teoría de la «espiral del silencio», de la politóloga alemana Elisabeth Noelle-Neumann. Así, Cortina ha explicado que el mecanismo más sutil para silenciar propuestas es a través del repudio desde la opinión pública porque «se teme más al aislamiento que al error», tal y como afirmaba el pensador Tocqueville. «En las sociedades funciona la autocensura de aquellas opiniones que no van a ser bien acogidas, y eso supone una mordaza a la libertad de expresión y un obstáculo para la democracia», ha afirmado.
En este sentido, la filósofa ha abordado el concepto de «agresión moralista», una moral que cohesiona a los grupos, pero que logra esa cohesión provocando la vergüenza social en aquellos que infringen las normas. «El arma de la vergüenza social es muy eficaz pero puede ser muy peligrosa porque refuerza la polarización. La moralización de las posiciones polarizadas imposibilita la deliberación y la negociación, imprescindibles en cualquier sociedad democrática, en la que deben entrar en diálogo la diversidad de opiniones», ha apuntado.
Finalmente, Adela Cortina ha explicado que la solución no pasa por desmoralizar la sociedad para que pueda ser democrática, porque la «responsabilidad» no es de lo moral, sino de quienes la manipulan para reforzar su identidad, para ganar estatus y reputación, por el afán de reforzar la polarización. «No se consigue absolutizar una opinión moralizándola, sino dogmatizándola, es decir, sustrayéndola a la crítica racional. Los contenidos de las propuestas no son absolutos, las absolutiza el modo de defenderlos. Precisamente eso es lo que hacen los nuevos movimientos de lo políticamente correcto, que absolutizan puntos de vista, pero cuando se absolutizan pierden legitimidad y sirven para ejercer la agresión moralista», ha afirmado. Así, ha concluido que es justamente en este uso absolutista de lo moral es el que hace patente que es una manipulación porque una norma es moral porque está dispuesta a dar razones de su validez.
El encuentro, que se desarrollará hasta el próximo 4 de febrero, está organizado por el Grupo de investigación interuniversitario Ética Aplicada y Democracia de la Universitat de València y la Universitat Jaume I, y cuenta con la colaboración de la Fundación ÉTNOR para la Ética de los Negocios y las Organizaciones, la Fundación de la Comunitat Valenciana para el Fomento de Estudios Superiores (ValGRAI), la Fundación ELLIS para la Investigación de Inteligencia Artificial Centrada en la Humanidad, la Cátedra de Privacidad y Transformación Digital Microsoft de la Universitat de València, la Cátedra de Gobierno Abierto, Participación ciudadana y Open Data de la Universitat de València y la Cátedra Cuatroochenta de Inteligencia Artificial, Salud y Bienestar de la Universitat Jaume I. Asimismo, colaboran con esta cita académica multitud de grupos de investigación e institutos universitarios de la Comunidad Valenciana.
Fotografías