Valencià:
Investigadors de la Càtedra de Transformació del Model Econòmic de la Universitat Jaume I han publicat un estudi sobre els efectes de la COVID-19 en la relocalització industrial en l’economia valenciana. El treball, elaborat pel catedràtic Xavier Molina -director de la Càtedra- i els professors Luis Martínez Cháfer i David Valiente, analitza la situació actual i els canvis que es preveuen en l’àmbit empresarial, entre els quals la relocalització d’empreses i indústries «sembla un dels més evidents i, també, controvertits».
L’estudi recomana «establir prioritats i prendre decisions a llarg termini» per acomodar les empreses a la nova situació i estableix com a factor clau el manteniment i millora de la capacitat d’innovació «per a retenir les activitats nuclears al districte (relocalització selectiva) i evitar la dolorosa relocalització (relocalització replicativa)». Segons els autors de l’informe, «esperar un retorn a la situació anterior no sembla ni possible, ni segurament recomanable», perquè el trencament de les cadenes de subministrament i la percepció de dependència dels inputs no sols sanitaris, provinents d’altres països, i particularment de la Xina, «han fet ressorgir el debat sobre la localització industrial».
En aquest punt, el treball recomana identificar els processos productius que inclou l’economia valenciana, analitzar la seua estructura social i econòmica, fer anàlisis individualitzades per a l’adopció de la relocalització selectiva i reforçar el model de clúster industrial, així com les mesures transversals per a l’adaptació del model productiu. En aquest darrer punt, se suggereix accelerar l’ús de noves tecnologies, fomentar i donar suport a la innovació, desenvolupar estratègies de sostenibilitat (mediambiental, econòmica i social) i fomentar la cooperació entre empreses i institucions.
Entre altres conclusions, el document elaborat per la Càtedra pronostica «una tendència cap a la relocalització inversa de les activitats i, per tant, cap a un retrocés del procés de globalització» i destaca que «l'espai i la proximitat són factors que contribueixen al coneixement tàcit i a la capacitat per a l'aprenentatge que genera la innovació».
Entre les tendències apuntades per l’estudi, s’assenyala un replantejament de les cadenes de subministrament i «del model de localització industrial vigent des de fa un parell de dècades al nostre territori». En aquest sentit, recorda que les decisions sobre relocalització es basen en cinc paràmetres: avantatge en costos, existència o rellevància de barreres a la internacionalització, costos de transacció, noves tecnologies i característiques del context territorial (clúster, cultura del territori...) que poden inhibir la relocalització.
Impulsada per la Universitat Jaume I i la Conselleria d’Hisenda i Model Econòmic de la Generalitat Valenciana, la Càtedra té com a objectiu el foment del coneixement i la difusió de temàtiques relacionades amb la transformació de l’actual model econòmic de la Comunitat Valenciana cap a un de més competitiu, basat en la innovació, el coneixement, l’obertura a l’exterior i el fet que siga sostenible des d’un punt de vista mediambiental, productiu i social.
Estudi complet

Español:
Investigadores de la Cátedra de Transformación del Modelo Económico de la Universitat Jaume I han publicado un estudio sobre los efectos de la COVID-19 en la relocalización industrial en la economía valenciana. El trabajo, elaborado por el catedrático Xavier Molina -director de la Cátedra- y los profesores Luis Martínez Cháfer y David Valiente, analiza la situación actual y los cambios que se prevén en el ámbito empresarial, entre los que la relocalización de empresas e industrias «parece uno de los más evidentes y, también, controvertidos».
El estudio recomienda «establecer prioridades y tomar decisiones a largo plazo» para acomodar las empresas a la nueva situación y establece como factor clave el mantenimiento y la mejora de la capacidad de innovación «para retener las actividades nucleares en el distrito (relocalización selectiva) y evitar la dolorosa relocalización (relocalización replicativa)». Según los autores del informe, «esperar un retorno a la situación anterior no parece ni posible, ni seguramente recomendable», porque la rotura de las cadenas de suministro y la percepción de dependencia de los inputs no sólo sanitarios, provenientes de otras países, particularmente de China, «han avivado el debate sobre la localización industrial».
En este punto, el trabajo recomienda identificar los procesos productivos que incluye la economía valenciana, analizar su estructura social y económica, hacer análisis individualizados para la adopción de la relocalización selectiva y reforzar el modelo de clúster industrial, así como las medidas transversales para la adaptación del modelo productivo. En este último punto, se sugiere acelerar el uso de nuevas tecnologías, fomentar y apoyar la innovación, desarrollar estrategias de sostenibilidad (medioambiental, económica y social) y fomentar la cooperación entre empresas e instituciones.
Entre otras conclusiones, el documento elaborado por la Cátedra pronostica «una tendencia hacia la relocalización inversa de las actividades y, por tanto, hacia un retroceso del proceso de globalización» y destaca que «el espacio y la proximidad son factores que contribuyen al conocimiento tácito y la capacidad para el aprendizaje que genera la innovación».
Entre las tendencias apuntadas por el estudio, se señala un replanteamiento de las cadenas de suministro y «del modelo de localización industrial vigente desde hace un par de décadas en nuestro territorio». En este sentido, recuerda que las decisiones sobre relocalización se basan en cinco parámetros: ventaja en costes, existencia o relevancia de barreras a la internacionalización, costes de transacción, nuevas tecnologías y características del contexto territorial (clúster, cultura del territorio...) que pueden inhibir la relocalización.
Impulsada por la Universitat Jaume I y la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico de la Generalitat Valenciana, la Cátedra tiene como objetivo el fomento del conocimiento y difusión de temáticas relacionadas con la transformación del actual modelo económico de la Comunitat Valenciana hacia uno más competitivo, basado en la innovación, el conocimiento, la apertura al exterior y sostenible desde un punto de vista medioambiental, productivo y social.
Estudio completo