gplsi/uji_parallel_va_es huggingface dataset:
Valencià:
L’estudiantat del Màster Universitari i Doctorat en Estudis Internacionals de Pau, Conflictes i Desenvolupament de la Universitat Jaume I ha commemorat el 26 de gener el Dia Mundial de l’Educació Ambiental amb una jornada d’agroecologia organitzada en col·laboració amb el Taller de Jardineria de Cáritas de Sant Llorenç.
Al vestíbul de la Facultat de Ciències Humanes i Socials, l’estudiantat ha treballat en la construcció col·lectiva d’un mandala amb materials orgànics, que tenia com a tema central la defensa de l’agricultura ecològica i la revalorització dels cultius i coneixements autòctons. També s’han repartit llavors i esqueixos de plantes d'origen mediterrani per a cultiu personal i s’han donat les instruccions pràctiques per a plantar-los.
L’activitat ha finalitzat amb la plantació, en un lateral del Jardí dels Sentits, d’un Cercis Siliquastrum o arbre de l’amor –el primer de molts altres que cultivaran les futures generacions d’alumnat– que inaugura l’espai «Arboletum de la Pau», com a símbol del diàleg, la diversitat i la trobada; i la lectura d’un poema i manifest en reivindicació dels drets de la Terra i el respecte fonamental a la vida.
Fotografies

Español:
El estudiantado del Máster Universitario y Doctorado en Estudios Internacionales de Paz, Conflictos y Desarrollo de la Universitat Jaume I ha conmemorado el 26 de enero el Día Mundial de la Educación Ambiental con una jornada de agroecología organizada en colaboración con el Taller de Jardinería de Cáritas de San Lorenzo.
En el vestíbulo de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales, el estudiantado ha trabajado en la construcción colectiva de un mandala con materiales orgánicos, que tenía como tema central la defensa de la agricultura ecológica y la revalorización de los cultivos y conocimientos autóctonos. También se han repartido semillas y esquejes de plantas de origen mediterráneo para cultivo personal y se han dado las instrucciones prácticas para plantarlos.
La actividad ha finalizado con la plantación, en un lateral del Jardín de los Sentidos, de un Cercis Siliquastrum o árbol del amor –el primero de otros muchos que cultivarán las futuras generaciones de alumnado– que inaugura el espacio «Arboletum de la Paz», como símbolo del diálogo, la diversidad y el encuentro; y la lectura de un poema-manifiesto en reivindicación de los derechos de la Tierra y el respeto fundamental a la vida.
Fotografías
Valencià:
El vicerector d’Internacionalització i Cooperació de la Universitat Jaume I de Castelló, Joan Antoni Martín, ha rebut la visita de Julio César León Luquez, vicerector d’Investigacions de la Universitat Agustiniana de Colòmbia, entitat amb la qual l’UJI va signar en 2017 un conveni de col·laboració.  
En la reunió, els vicerectors han abordat la possibilitat de treballar en la transmissió de coneixements entre ambdues universitats a través de la realització de cursos de formació continuada específics per a la formació del personal investigador de la universitat colombiana, així com en la identificació de programes comuns en algunes branques per tal de dissenyar programes de doble titulació internacional de graus i fomentar la mobilitat entre l’estudiantat i professorat d’ambdues institucions.
Julio César León Luquez també ha realitzat una visita pel campus del Riu Sec i ha aprofitat per reunir-se amb diferents serveis i departaments.

Español:
El vicerrector de Internacionalización y Cooperación de la Universitat Jaume I de Castelló, Joan Antoni Martín, ha recibido la visita de Julio César León Luquez, vicerrector de Investigaciones de la Universidad Agustiniana de Colombia, entidad con la que la UJI firmó en 2017 un convenio de colaboración. 
En la reunión, los vicerrectores han abordado la posibilidad de trabajar en la transmisión de conocimientos entre ambas universidades a través de la realización de cursos de formación continuada específicos para la formación del personal investigador de la universidad colombiana, así como en la identificación de programas comunes en algunas ramas para diseñar programas de doble titulación internacional de grados y fomentar la movilidad entre el estudiantado y profesorado de ambas instituciones. 
Julio César León Luquez también ha realizado una visita por el campus del Riu Sec y ha aprovechado para reunirse con diferentes servicios y departamentos.
Valencià:
Hervé Falciani, enginyer de sistemes italo-francès conegut per proporcionar a la justícia la llista més gran d’evasors fiscals de la història, ha abordat a l’UJI les criptomonedes com a nous paradisos judicials en una conferència organitzada per l’Institut Interuniversitari de Desenvolupament Local i la Facultat de Ciències Jurídiques i Econòmiques.
Falciani ha assenyalat que «l’evolució natural dels paradisos fiscals està en aquesta tecnologia, perquè la base del problema és que en les criptomonedes no es coneix la identitat i els encarregats de verificar l’origen lícit dels fons són el que estan aprofitant aquest avantatge». En aquest sentit, ha advocat per un sistema que separe la gestió de la identitat privada de l’àmbit econòmic mitjançant un mecanisme de pseudoidentitat. «Separar i localitzar les dades és important per al nostre benestar i la nostra economia; les dades no poden estar mesclades, perquè trauen profit de la nostra informació. Cal aprofitar la tecnologia, però no podem deixar que aquesta s’aprofite de nosaltres», ha apuntat.
Així mateix, ha posat en relleu la necessitat d'estar informats del que passa en l’àmbit tecnològic quan es té un perfil financer, perquè actualment els factors disruptius i de canvi estan relacionats amb aquest sector. En aquesta línia, ha destacat la importància d’una bona gestió tecnològica per a «ser capaços de crear noves lleis que gestionen la nova economia».
Fotografies

Español:
Hervé Falciani, ingeniero de sistemas italo-francés conocido por proporcionar a la justicia la mayor lista de evasores fiscales de la historia, ha abordado en la UJI las criptomonedas como nuevos paraísos judiciales en una conferencia organizada por el Instituto Interuniversitario de Desarrollo Local y la Facultad de Ciencias Jurídicas y Económicas.
Falciani ha señalado que «la evolución natural de los paraísos fiscales está en esta tecnología, porque la base del problema es que en las criptomonedas no se conoce la identidad y los encargados de verificar el origen lícito de los fondos son los que están aprovechando esta ventaja». En este sentido, ha abogado por un sistema que separe la gestión de la identidad privada del ámbito económico mediante un mecanismo de pseudoidentidad. «Separar y localizar los datos es importante para nuestro bienestar y economía; los datos no pueden estar mezclados porque sacan provecho de nuestra información. Hay que aprovechar la tecnología, pero no podemos dejar que esta se aproveche de nosotros», ha apuntado. 
Así mismo, ha puesto de relieve la necesidad de estar informados de lo que pasa en el ámbito tecnológico cuando se tiene un perfil financiero, porque actualmente los factores disruptivos y de cambio están relacionados con este sector. En esta línea, ha destacado la importancia de una buena gestión tecnológica para «ser capaces de crear nuevas leyes que gestionen la nueva economía».
 
Fotografías
Valencià:
Publicacions de la Universitat Jaume I ha presentat a la Fira del Llibre de Castelló dues novetats de la col·lecció «UniverCiutat», coeditada amb l’Ajuntament de Castelló: Prensa y política en la vida de José Castelló y Tárrega (1865-1938), de Vicent Peris Gorris, i La ciutat de Castelló en el primer liberalisme (1833-1868), de María Amparo Valls Tomás. La presentació ha sigut a càrrec de Carmen Lázaro, vicerectora de Cultura, Llengües i Societat; María España, regidora de l’Ajuntament de Castelló, i els autors.
Prensa y política en la vida de José Castelló y Tárrega (1865-1938) és una monografia històrica que mostra el recorregut vital i polític de José Castelló y Tárrega, periodista fundador de l’Heraldo de Castellón, uns dels diaris més influents del Castelló d'entre segles i anys posteriors. A més, va ser membre del Partit Liberal, diputat provincial, governador civil de Toledo i president de la Diputació de Castelló, càrrecs que va compaginar amb la gestió del diari.
La ciutat de Castelló en el primer liberalisme (1833-1868) analitza les transformacions urbanes, polítiques, econòmiques i socials a la ciutat de Castelló des de la mort de Ferran VII el 1833. La liberalització de l'economia dona pas a un nou model de producció: el capitalisme, i es produeix una transformació en el règim jurídic de la propietat de la terra. S'aboleixen els senyorius, es desvinculen les majoralies i es desamortitza la propietat eclesiàstica. Malgrat les supervivències feudals, el sistema predominant ja és el liberalisme polític.

Español:
Publicacions de la Universitat Jaume I ha presentado en la Feria del Libro de Castelló dos novedades de la colección «UniverCiutat», coeditada con el Ayuntamiento de Castelló: Prensa y política en la vida de José Castelló y Tárrega (1865-1938), de Vicent Peris Gorris, y La ciutat de Castelló en el primer liberalisme (1833-1868), de María Amparo Valls Tomás. La presentación ha sido a cargo de Carmen Lázaro, vicerrectora de Cultura, Lenguas y Sociedad; María España, concejala del Ayuntamiento de Castelló, y los autores.
Prensa y política en la vida de José Castelló y Tárrega (1865-1938) es una monografía histórica que muestra el recorrido vital y político de José Castelló y Tárrega, periodista fundador del Heraldo de Castellón, unos de los periódicos más influyentes del Castelló de entre siglos y años posteriores. Además, fue miembro del Partido Liberal, diputado provincial, gobernador civil de Toledo y presidente de la Diputación de Castellón, cargos que compaginó con la gestión del periódico.
La ciutat de Castelló en el primer liberalisme (1833-1868) analiza las transformaciones urbanas, políticas, económicas y sociales en la ciudad de Castelló desde la muerte de Fernando VII en 1833. La liberalización de la economía da paso a un nuevo modelo de producción: el capitalismo, y se produce una transformación en el régimen jurídico de la propiedad de la tierra. Se abolen los señoríos, se desvinculan los mayorazgos y se desamortiza la propiedad eclesiástica. A pesar de las supervivencias feudales, el sistema predominante ya es el liberalismo político.
Valencià:
El Paranimf de la Universitat Jaume I ha acollit els actes de graduació de més de 350 alumnes dels graus de la Facultat de Ciències Humanes i Socials (FCHS) que han finalitzat els seus estudis durant el curs 2013/14.


	En el primer dels actes va participar l’alumnat d’Estudis Anglesos, Filologia Anglesa, Història i Patrimoni, Humanitats i Traducció i Interpretació, que van ser apadrinats pel professor del Departament d'Estudis Anglesos de la Universitat Jaume I i reconegut escriptor, Santiago Posteguillo. L’alumne encarregat de parlar en representació dels graduats va ser Antonio López Amores.


	A continuación va ser el torn de les titulacions de l'àmbit de magisteri: Mestre en Educació Infantil, Mestre d’Educació Primària, Mestre en Educació Física, Mestre en Educació Musical i Llicenciatura en Psicopedagogia. L’acte va ser apadrinat per la professora sènior del Departament d'Educació, Isabel Ríos García, i va parlar en representació de l’alumnat Ana Belén Rubio.


	Va tancar l’acte la graduació de l’estudiantat del Grau en Periodisme, Grau en Publicitat i Relacions Públiques, Llicenciatura en Publicitat i Relacions Públiques, Grau en Comunicació Audiovisual i Llicenciatura en Comunicació Audiovisual. En l’acte, va intervenir Belén Piñero, com a representant de l’alumnat i el professor del Departament de Comunicació de la Universitat Jaume I, Francisco Javier Gómez Tarín, com a padrí.

Graduació en l’àmbit de la història i les llengües

Graduació en l’àmbit de Magisteri

Graduació en l’àmbit de la comunicació

Español:
El Paraninfo de la Universitat Jaume I ha acogido los actos de graduación de más de 350 alumnos de los grados de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales (FCHS) que han finalizado sus estudios durante el curso 2013/14.

En el primero de los actos participó el alumnado de Estudios Ingleses, Filología Inglesa, Historia y Patrimonio, Humanidades y Traducción e Interpretación, que fueron apadrinados por el profesor del Departamento de Estudios Ingleses de la Universitat Jaume I y reconocido escritor, Santiago Posteguillo. El alumno encargado de hablar en representación de los graduados fue Antonio López Amores.

A continuación fue el turno de las titulaciones del ámbito de magisterio: Maestro/a en Educación Infantil, Maestro/a de Educación Primaria, Maestro/a en Educación Física, Maestro/a en Educación Musical y Licenciatura en Psicopedagogía. El acto fue apadrinado por la profesora sénior del Departamento de Educación, Isabel Ríos García, y habló en representación del alumnado Ana Belén Rubio.

Cerró el acto la graduación de la estudiantado del Grado en Periodismo, Grado en Publicidad y Relaciones Públicas, Licenciatura en Publicidad y Relaciones Públicas, Grado en Comunicación Audiovisual y Licenciatura en Comunicación Audiovisual. En el acto, intervino Belén Piñero, como representante del alumnado y el profesor del Departamento de Comunicación de la Universitat Jaume I, Francisco Javier Gómez Tarín, como padrino.

Graduación en el ámbito de la hitoria y las lenguas 

Graduación en el ámbito de Magisterio

Graduación en el ámbito de la comunicación
Valencià:
El catedràtic Eduardo Saiz Gutiérrez, director del Centre for Advanced Structural Ceramics de l’Imperial College de Londres, va impartir el passat 2 d’abril la conferència titulada «Assemblatge de materials ceràmics complexos» organitzada pel Departament d’Enginyeria Química de la Universitat Jaume I.


	Saiz està investigant actualment el desenvolupament de noves tècniques per al processament de materials compostos amb estructures bioinspirades. Així mateix, estudia fenòmens interfacials a alta temperatura i el desenvolupament de nous materials que permeten l’enginyeria de teixit ossi. Cal destacar que el catedràtic col·labora amb el grup de recerca de Tecnologia Ceràmica de l’UJI que dirigeix el professor Antonio Barba Juan.


	Eduardo Saiz es va llicenciar en Ciències Físiques per la Universitat de Cantàbria i es va doctorar, en 1992, per la Universitat Autònoma de Madrid. Tant la seua tesi doctoral com les seues primeres recerques postdoctorals les va realitzar a l’Institut de Ceràmica i Vidre (centre del Consell Superior de Recerca Científica) sobre el desenvolupament de capes fines de ceràmiques superconductores.


	El 1992 es va traslladar al Lawrence Berkeley National Laboratory (EUA) mitjançant una beca Fulbright i posteriorment s’hi va incorporar a la plantilla d’investigadors fins a l’any 2009. A Berkeley ha treballat en camps com ara capil·laritat a alta temperatura, adhesió de materials, materials compostos i biomaterials.

Español:
El catedrático Eduardo Saiz Gutiérrez, director del Centre for Advanced  Structural Ceramics del Imperial College de Londres, impartió el pasado 2 de abril la conferencia titulada «Ensamblaje de materiales cerámicos complejos» organizada por el Departamento de Ingeniería Química de la Universitat Jaume I.


	Saiz está investigando actualmente el desarrollo de nuevas técnicas para el procesado de materiales compuestos con estructuras bioinspiradas. Así mismo, estudia fenómenos interfaciales a alta temperatura y el desarrollo de nuevos materiales que permiten la ingeniería de tejido óseo. Cabe destacar que el catedrático colabora con el grupo de investigación de Tecnología Cerámica de la UJI que dirige el profesor Antonio Barba Juan.


	Eduardo Saiz se licenció en Ciencias Físicas por la Universidad de Cantabria y se doctoró, en 1992, por la Universidad Autónoma de Madrid. Tanto su tesis doctoral como sus primeras investigaciones postdoctorales las realizó en el Instituto de Cerámica y Vidrio (centro del Consejo Superior de Investigación Científica) sobre el desarrollo de capas finas de cerámicas superconductoras.


	En 1992 se trasladó al Lawrence Berkeley National Laboratory (EEUU) mediante una beca Fulbright y posteriormente se incorporó a la plantilla de investigadores hasta el año 2009. En Berkeley ha trabajado en campos como capilaridad a alta temperatura, adhesión de materiales, materiales compuestos y biomateriales.
Valencià:
La tècnica d'investigació de la Càtedra de Mediació Policial «Ciutat de Vila-real» de la Universitat Jaume I, Helena Pérez, ha participat en el III Congrés Internacional de Mediació Policial i Policia de Proximitat que s'ha celebrat del 6 al 10 de juny a l'Argentina.
El congrés ha sigut organitzat per l'Institut d'Educació Superior de Formació Policial i Seguretat Pública del Chaco (República Argentina) i ha comptat amb persones inscrites procedents de 16 països. Les sessions s'han transmés a través del canal de YouTube «Todo sobre mediación» i ja han assolit una mitjana de 2.000 visualitzacions.
En la jornada s'han exposat els desafiaments actuals als quals s'enfronten els cossos de policia i s'han presentat exemples de com el model de gestió de policia de proximitat, basant-se en la cooperació comunitària i la gestió i resolució dels conflictes, pot contribuir a millorar la percepció de seguretat i la qualitat de vida de la ciutadania.
En la seua presentació, Helena Pérez ha explicat que la policia de proximitat és una filosofia d'intervenció que modifica les estratègies de la policia a l'hora de realitzar les seues funcions i ha comparat les principals estratègies de servei utilitzades per la policia tradicional amb les propostes per a la policia de proximitat. A continuació, ha presentat el funcionament i l'evolució del treball de la Unitat de Mediació Policial de la Policia Local de Vila-real i ha destacat la importància de la formació i la col·laboració entre la Universitat Jaume I i l'Ajuntament de Vila-real.

Español:
La técnica de investigación de la Cátedra de Mediación Policial «Ciutat de Vila-real» de la Universitat Jaume I, Helena Pérez, ha participado en el III Congreso Internacional de Mediación Policial y Policía de Proximidad que se ha celebrado del 6 al 10 de junio en Argentina.
El congreso ha sido organizado por el Instituto de Educación Superior de Formación Policial y Seguridad Pública del Chaco (República Argentina) y ha contado con personas inscritas procedentes de 16 países. Las sesiones se han transmitido a través del canal de YouTube «Todo sobre mediación» y ya alcanzan una media de 2.000 visualizaciones.
En la jornada se han expuesto los desafíos actuales a los que se enfrentan los cuerpos de policía y se han presentado ejemplos de cómo el modelo de gestión de policía de proximidad, basándose en la cooperación comunitaria y la gestión y resolución de los conflictos, puede contribuir a mejorar la percepción de seguridad y la calidad de vida de la ciudadanía.
En su presentación, Helena Pérez ha explicado que la policía de proximidad es una filosofía de intervención que modifica las estrategias de la policía a la hora de realizar sus funciones y ha comparado las principales estrategias de servicio utilizadas por la policía tradicional con las propuestas por la policía de proximidad. A continuación, ha presentado el funcionamiento y la evolución del trabajo de la Unidad de Mediación Policial de la Policía Local de Vila-real y ha destacado la importancia de la formación y la colaboración entre la Universitat Jaume I y el Ayuntamiento de Vila-real.
Valencià:
La Generalitat Valenciana ha obert aquest dimecres 1 de juliol de 2020 el termini de presentació per a fer la preinscripció a estudis de grau en el sistema universitari valencià per al curs 2020-2021. L’alumnat disposa fins al 22 de juliol a les 14 hores per a realitzar la sol·licitud a través de l’assistent telemàtic que hi ha en la pàgina web https://www.preinscripcion.gva.es. La publicació dels resultats serà el 28 de juliol a partir de les 13 hores i les reclamacions es podran realitzar a partir del 29 juliol fins a les 14 hores del 31 de juliol.
La Universitat Jaume I ofereix 2.893 places de nou ingrés als graus per al pròxim curs acadèmic. Per centres, l’Escola Superior de Tecnologia i Ciències Experimentals compta amb 770 places; la Facultat de Ciències de la Salut, amb 380; la Facultat de Ciències Humanes i Socials, amb 823, i la Facultat de Ciències Jurídiques i Econòmiques, amb 920. L’oferta acadèmica de l’UJI inclou 32 graus: 11 graus en l’ESTCE, tres en la FCS, nou en la FCHS, i nou en la FCJE.
Cal recordar que un total de 2.819 estudiants de la província de Castelló s’han matriculat per a examinar-se de les proves d’accés a la universitat (PAU) en la convocatòria ordinària de 2020. Les proves d’accés tindran lloc del 7 al 9 de juliol en 53 centres d’educació secundària de la província.

Español:
La Generalitat Valenciana ha comenzado este miércoles 1 de julio de 2020 el plazo de presentación para hacer la preinscripción a estudios de grado en el sistema universitario valenciano para el curso 2020-2021. El alumnado dispone hasta el 22 de julio a las 14 horas para realizar la solicitud a través del asistente telemático que hay en la página web https://www.preinscripcion.gva.es. La publicación de los resultados será el 28 de julio a partir de las 13 horas y las reclamaciones se podrán realizar a partir del 29 julio hasta las 14 horas del 31 de julio.
La Universitat Jaume I ofrece 2.893 plazas de nuevo ingreso a los grados para el próximo curso académico. Por centros, la Escuela Superior de Tecnología y Ciencias Experimentales cuenta con 770 plazas; la Facultad de Ciencias de la Salud con 380; la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales con 823, y la Facultad de Ciencias Jurídicas y Económicas con 920. La oferta académica de la UJI incluye 32 grados: 11 grados en la ESTCE, tres en la FCS, nou en la FCHS, y nueve en la FCJE.
Hay que recordar que un total de 2.819 estudiantes de la provincia de Castellón se han matriculado para examinarse de las pruebas de acceso a la universidad (PAU) en la convocatoria ordinaria de 2020. Las pruebas de acceso tendrán lugar del 7 al 9 de julio en 53 centros de educación secundaria de la provincia.
Valencià:
La Universitat Jaume I ofereix un curs gratuït de circulació en bicicleta destinat a persones usuàries de la bici que desitgen adquirir un nivell avançat per a circular per la via pública, perquè saber anar amb bicicleta no és saber circular.
El curs consta de quatre sessions de classes teòriques i pràctiques que es realitzaran tant en circuits tancats com oberts al trànsit amb una metodologia orientada a generar confiança i seguretat de manera progressiva. Les sessions es realitzaran els dies 8, 9, 10 i 12 de novembre de 2021 de 16 a 19 hores.
L’activitat es realitzarà en grups reduïts i cal disposar de bicicleta en bones condicions de rodatge.
Les persones interessades poden inscriure’s en el formulari d’inscripció.

Español:
La Universitat Jaume I ofrece un curso gratuito de circulación en bicicleta destinado a personas usuarias de la bici que deseen adquirir un nivel avanzado para circular por la vía pública, porque saber ir en bicicleta no es saber circular.
El curso consta de cuatro sesiones de clases teóricas y prácticas que se realizarán tanto en circuitos cerrados como abiertos al tráfico con una metodología orientada a generar confianza y seguridad de manera progresiva. Las sesiones se realizarán los días 8, 9, 10 y 12 de noviembre de 2021 de 16 a 19 horas.
La actividad se realizará en grupos reducidos y hay que disponer de bicicleta en buenas condiciones de rodaje.
Las personas interesadas pueden inscribirse en el formulario de inscripción.