Valencià:
L’Institut Universitari de Desenvolupament Social i Pau, la Xarxa d’Investigació en Comunicació Comunitària, Alternativa i Participativa (RICCAP), la Facultat d'Arquitectura, Arts i Comunicació de la Universitat Estatal Paulista de Brasil (UNESP) i la Càtedra UNESCO de Filosofia de la Pau de l’UJI han celebrat el congrés internacional «Comunicació, conflictes i canvi social» en el qual s’ha analitzat el paper de la comunicació en la transformació dels conflictes i les seues possibilitats per a fomentar la comprensió dels problemes socials i afavorir la implicació ciutadana en els processos de canvi social.
En el marc del congrés, José Candón i David Sánchez, de la Universitat de Sevilla, i Alessandra Farné, de la Universitat Jaume I, han analitzat en una taula redona el paper de les TIC en el canvi social.
Candón ha apuntat algunes de les oportunitats i riscos de les tecnologies de la informació en relació als moviments socials. Com a oportunitats ha destacat la contravigilància que es pot fer del poder de la mà de la societat; l'alternativa que suposa pel que fa a la comunicació per a col·lectius amb menys recursos pel seu cost reduït, o la possibilitat d’establir una comunicació horitzontal i participativa. Així mateix, ha desmentit alguns falsos riscos com la bretxa digital, que segons Candón no existeix realment en els països occidentals, o l’aïllament social, que en la seua opinió no suposa perdre el contacte físic sinó que afavoreix tenir més connexions i més relacions.
En aquesta línia, també ha citat la crítica a l’activisme de sofà. Així, ha assenyalat que manifestar-se és comunicar i no ha de ser més real perquè siga en persona sinó que per Internet és una acció política igual de vàlida. A més, ha fet referència a la manipulació de la informació a Internet sobre la qual ha afirmat que ja es troba als mitjans de comunicació tradicionals, mentre que a Internet és menys perillós.
A continuació, David Sánchez ha iniciat la seua intervenció amb una reflexió sobre les mesures de la Comissió Federal de Comunicació als Estats Units que afecten el principi de neutralitat d‘Internet i que poden condemnar a la marginalitat a certs col·lectius atès que els proveïdors poden discriminar el tràfic de dades.
Pel que fa a les xarxes, ha apuntat que sí que serveixen per a canviar el terreny de joc i contribuir al canvi social però ha ressaltat la necessitat de ser crític. Així, ha explicat que la tecnologia amplifica l’eco que s’aconsegueix a partir de determinades iniciatives però que les xarxes xoquen amb els patrons de canvi social que remeten al sentit col·lectiu que tradicionalment han tingut els exercicis polítics de canvi perquè en les xarxes el sentit col·lectiu ve després d’un reconeixement individual.
Finalment, Alessandra ha abordat l’oportunitat que suposen les TIC per a realitzar accions de comunicació al voltant de les violències i resistències de gènere i per als processos de resignificació de les víctimes. Pel que fa a les accions de ciberfeminisme ha citat les influencers feministes, com Emma Watson o Leticia Dolera, la sororitat en línia amb l’exemple recent del hashtag #yotecreo, o els testimonis col·lectius. No obstant això, també ha assenyalat que cal reconèixer les limitacions i les oportunitats perquè no és un terreny neutral, atès que es produeixen lluites entre el discurs hegemònic i contrahegemònic.
Per a concloure ha afirmat que les TIC tenen potencial per a generar noves representacions i rols que servisquen d’espills feministes i també per a transformar el relat individual en col·lectiu, així com per a articular lluites polítiques i resignificar-se de víctimes a agents de canvi social.
Fotografies

Español:
El Instituto Universitario de Desarrollo Social y Paz, la Red de Investigación en Comunicación Comunitaria, Alternativa y Participativa (RICCAP), la Faculdad de Arquitetura, Artes y Comunicación de la Universidad Estatal Paulista de Brasil (UNESP) y la Cátedra UNESCO de Filosofía de la Paz de la UJI han celebrado el congreso internacional «Comunicación, conflictos y cambio social» en el que se ha analizado el papel de la comunicación en la transformación de los conflictos y sus posibilidades para fomentar la comprensión de los problemas sociales y favorecer la implicación ciudadana en los procesos de cambio social. 
En el marco del congreso, José Candón y David Sánchez, de la Universidad de Sevilla, y Alessandra Farné, de la Universitat Jaume I, han analizado en una mesa redonda el papel de las TIC en el cambio social.
Candón ha apuntado algunas de las oportunidades y riesgos de las tecnologías de la información en relación a los movimientos sociales. Como oportunidades ha destacado la contravigilancia que se puede hacer del poder de la mano de la sociedad; la alternativa que supone a nivel de comunicación para colectivos con menos recursos por su coste reducido, o la posibilidad de establecer una comunicación horizontal y participativa. Así mismo, ha desmentido algunos falsos riesgos como la brecha digital, que según Candón no existe realmente en los países occidentales, o el aislamiento social, que en su opinión no supone perder el contacto físico sino que favorece tener más conexiones y más relaciones.
En esta línea, también ha citado la crítica al activismo de sofá. Así, ha señalado que manifestarse es comunicar y no tiene que ser más real porque sea en persona, sino que por Internet es una acción política igual de válida. Además, ha hecho referencia a la manipulación de la información en Internet sobre la que ha afirmado que ya se encuentra en los medios de comunicación tradicionales mientras que en Internet es menos peligroso.
A continuación, David Sánchez ha iniciado su intervención con una reflexión sobre las medidas de la Comisión Federal de Comunicación en los Estados Unidos que afectan a principios de neutralidad de Internet y que pueden condenar a la marginalidad a ciertos colectivos dado que los proveedores pueden discriminar el tráfico de datos. 
En cuanto a las redes, ha apuntado que sí que sirven para cambiar el terreno de juego y contribuir al cambio social, pero ha resaltado la necesidad de ser crítico. Así, ha explicado que la tecnología amplifica el eco que se consigue a partir de determinadas iniciativas pero que las redes chocan con los patrones de cambio social que remiten al sentido colectivo que tradicionalmente han tenido los ejercicios políticos de cambio porque en las redes el sentido colectivo viene después de un reconocimiento individual. 
Finalmente, Alessandra ha abordado la oportunidad que suponen las TIC para realizar acciones de comunicación alrededor de las violencias y resistencias de género y para los procesos de resignificación de las víctimas. En cuanto a las acciones de ciberfeminismo ha citado las influencers feministas como Emma Watson o Leticia Dolera, la sororidad online con el ejemplo reciente del hashtag #yotecreo, o los testimonios colectivos. No obstante, también ha señalado que hay que reconocer las limitaciones y las oportunidades porque no es un terreno neutral ya que se producen luchas entre el discurso hegemónico y contra hegemónico. 
Para concluir ha afirmado que las TIC tienen potencial para generar nuevas representaciones y roles que sirvan de espejos feministas y también para transformar el relato individual en colectivo así como para articular luchas políticas y resignificar-se de víctimas a agentes de cambio social.
Fotografías