Valencià:
Les universitats públiques Universitat de València, Universitat d'Alacant i Universitat Jaume I manifesten el seu suport total al Pla Pluriennal de Finançament (PPF) promogut per la Generalitat Valenciana. El nou model de finançament, solidari, garantirà, des de la cooperació entre universitats i la corresponsabilitat institucional, la fortalesa del Sistema Universitari Públic Valencià, que és un dels principals sistemes universitaris públics d'Espanya, que col·labora entre si i es complementa, i que compta amb una clara projecció internacional.
El Sistema Universitari Públic Valencià (SUPV) necessita un model de finançament que garantisca la suficiència i justícia distributiva dels recursos, després d'un llarg període de més de 14 anys sense cap pla. L'absència d'un PPF ha ocasionat importants desequilibris i asimetries en el finançament de les seues universitats. Un PPF equilibrat no pot assignar a cap universitat un finançament superior al que correspon a la seua dimensió real en docència i investigació si això va en detriment de la resta del sistema universitari. 


La proposta de partida del PPF, elaborada per l'anterior equip de la Conselleria d'Universitats, no havia comptat inicialment amb la participació de les universitats públiques. El compromís de l'actual Consellera, Josefina Bueno, ha sigut incorporar als equips econòmics de les cinc universitats per a evolucionar la proposta cap a un document que el millore i perfeccione de manera que assegure a totes les universitats la suficiència financera que els permeta continuar complint amb els seus principis motors: docència i investigació d'excel·lència i transferència de coneixements a la societat. La proposta partia d'assumpcions que han necessitat una revisió: per a la seua aplicació immediata s'ha necessitat que la Generalitat Valenciana incrementara els recursos en el seu pressupost de 2023 amb la finalitat d'atendre els increments retributius de 2022 i 2023.


Des del mes de novembre, les universitats han treballat intensament en un document que incorpora 30 aspectes de millora per a assegurar una docència universitària àmplia i de qualitat en el sistema públic en totes les àrees del saber, així com per consolidar un fons d'investigació que realment reflectisca les fortaleses del conjunt del SUPV.


En aquest últim apartat, cal destacar que totes les universitats del SUPV realitzen aportacions significatives en matèria d'investigació i transferència, amb diferències en funció del seu perfil.


La Universitat de València, la primera universitat valenciana, una de les majors d'Espanya, té uns alts estàndards en matèria d'investigació que es veuen reconeguts internacionalment: es troba en la posició 2-5 d'Espanya en el conegut rànquing de Xangai, entre les 81 i 115 primeres universitats d'Europa i en la posició 201-300 del món. És la universitat de la Comunitat Valenciana que ocupa la primera posició en impacte de la seua producció científica mesurada en cites per investigador/a.


La Universitat Politècnica de València presenta un perfil d'especialització únic en la Comunitat Valenciana, està situada en la posició 401-500 del rànquing de Xangai i en el lloc 3-4 d'Espanya, de l'U-Rànquing de rendiment de les universitats, elaborat per l'IVIE per a la fundació BBVA.


La Universitat d'Alacant és la universitat de referència per grandària i antiguitat a la província d'Alacant i desenvolupa una important labor en la prestació de serveis de formació superior i generació i transferència del coneixement, és la que majors recursos de llicències de patents obté de tot el SUPV i es troba en el rang 601-700 del rànquing de Xangai.


La Universitat Jaume I, a més d'haver contribuït decididament al desenvolupament territorial de la província de Castelló, ocupa la posició 601-700 del rànquing de Xangai, especialment meritòria per a la seua grandària. És la universitat de la Comunitat Valenciana que més projectes capta del pla nacional de R+D de la Comunitat per cada 100 professors, i la que fa major esforç en formació d'investigadors per cada 100 professors.


La Universitat Miguel Hernández, amb un grau major d'especialització, manté un índex de rendiment en l'U-Rànquing que la situa en el tram 13-21 de les universitats espanyoles. És la universitat que més patents genera per cada 100 professors de la Comunitat Valenciana i la que té un major nombre de publicacions per investigador. Se situa en el rang 801-900 del rànquing de Xangai.


El document de millora de la proposta inicial de PPF ha aconseguit un 87% de consens entre les cinc universitats. En aquest sentit, existeix unanimitat a concebre la diversitat de les universitats del SUPV com una fortalesa. Resulta, doncs, necessari continuar avançant en la definició d'un marc estable de finançament, tant en volum com en criteris de distribució, que permeta a totes les universitats comptar amb els recursos necessaris per a continuar complint de manera adequada amb la seua funció transformadora mitjançant la formació de titulats superiors, la generació de coneixement i la seua transferència a la societat.


Les discrepàncies observades provenen, fonamentalment, de la concepció que tenen les cinc universitats sobre la formulació del fons de finançament de la investigació. La proposta inicial sobrepondera determinats ítems vinculats als contractes amb empreses privades i no mesura proporcionalment i de manera equilibrada el conjunt d'activitats d'investigació, innovació i transferència. Aquestes anomalies són les que corregeix el document de consensos en la millora del PPF, més d'acord amb el perfil global del sistema universitari. No sols no es renuncia a tindre una potent R+D bàsica i aplicada basada en rigoroses avaluacions externes, capaç de transferir les innovacions basades en aquelles, sinó que, justament fa tot el contrari: aposta pel seu creixement com a segell d'excel·lència internacional.


A més d'incorporar la importància de transferir els resultats de la investigació a la societat, el barem per a la distribució del fons d'investigació guarda la deguda proporcionalitat entre els seus diferents components. S'ha de partir de la premissa que el resultat del mesurament de l'activitat investigadora de les universitats siga homologable amb el qual es desprén del resultat dels mesuraments que s'efectuen per altres sistemes estandarditzats, com els rànquings internacionals.


La Universitat Politècnica de València ha trencat unilateralment la unanimitat per mantindre una visió estreta sobre els components i fórmules de ponderació de l'esmentat fons, en la qual defensa que les millores introduïdes la perjudiquen en la distribució dels recursos obtinguts fins al moment, després de 14 anys d'absència d'un pla de finançament.


Lluny de la realitat, els fons d'investigació han de garantir la fortalesa d'un sistema ja de per si mateix robust en termes holístics, que col·labora entre si i es complementa, configurant un dels principals sistemes universitaris públics d'Espanya, amb una clara projecció internacional. El que no ha de fer és permetre focus de feblesa per apostes allunyades de la defensa de l'interés general, de la solidaritat, de la responsabilitat institucional i de la vertadera transferència social que realitzen les universitats al conjunt de la societat valenciana.

Español:
Las universidades públicas Universitat de València, Universitat d’Alacant y Universitat Jaume I manifiestan su apoyo total al Plan Plurianual de Financiación (PPF) promovido por la Generalitat Valenciana. El nuevo modelo de financiación, solidario, garantizará, desde la cooperación entre universidades y la corresponsabilidad institucional, la fortaleza del Sistema Universitario Público Valenciano, que es uno de los principales sistemas universitarios públicos de España, que colabora entre sí y se complementa, y que cuenta con una clara proyección internacional.
El Sistema Universitario Público Valenciano (SUPV) necesita un modelo de financiación que garantice la suficiencia y justicia distributiva de los recursos, después de un largo período de más de 14 años sin ningún plan. La ausencia de un PPF ha ocasionado importantes desequilibrios y asimetrías en la financiación de sus universidades. Un PPF equilibrado no puede asignar a ninguna universidad una financiación superior a la que corresponde a su dimensión real en docencia e investigación si ello va en detrimento del resto del sistema universitario.
La propuesta de partida del PPF, elaborada por el anterior equipo de la Conselleria de Universidades, no había contado inicialmente con la participación de las universidades públicas. El compromiso de la actual Consellera, Josefina Bueno, ha sido incorporar a los equipos económicos de las cinco universidades para evolucionar la propuesta hacia un documento que lo mejore y perfeccione de modo que asegure a todas las universidades la suficiencia financiera que les permita seguir cumpliendo con sus principios motores: docencia e investigación de excelencia y transferencia de conocimientos a la sociedad. La propuesta partía de asunciones que han necesitado una revisión: para su aplicación inmediata se ha necesitado que la Generalitat Valenciana incrementara los recursos en su presupuesto de 2023 con el fin de atender los incrementos retributivos de 2022 y 2023.
Desde el mes de noviembre, las universidades han trabajado intensamente en un documento que incorpora 30 aspectos de mejora para asegurar una docencia universitaria amplia y de calidad en el sistema público en todas las áreas del saber, así como por consolidar un fondo de investigación que realmente refleje las fortalezas del conjunto del SUPV.
En este último apartado, cabe destacar que todas las universidades del SUPV realizan aportaciones significativas en materia de investigación y transferencia, con diferencias en función de su perfil.
La Universitat de València, la primera universidad valenciana, una de las mayores de España, tiene unos altos estándares en materia de investigación que se ven reconocidos internacionalmente: se encuentra en la posición 2-5 de España en el conocido ranking de Shanghai, entre las 81 y 115 primeras universidades de Europa y en la posición 201-300 del mundo. Es la universidad de la Comunidad Valenciana que ocupa la primera posición en impacto de su producción científica medida en citas por investigador/a.
La Universidad Politècnica de Valencia presenta un perfil de especialización único en la Comunitat Valenciana, está ubicada en la posición 401-500 del ranking de Shanghai y en el lugar 3-4 de España, del U-Ranking de rendimiento de las universidades, elaborado por el IVIE para la fundación BBVA.
La Universidad de Alicante es la universidad de referencia por tamaño y antigüedad en la provincia de Alicante y desarrolla una importante labor en la prestación de servicios de formación superior y generación y transferencia del conocimiento, es la que mayores recursos de licencias de patentes obtiene de todo el SUPV y se encuentra en el rango 601-700 del ranking de Shanghai.
La Universitat Jaume I, además de haber contribuido decididamente al desarrollo territorial de la provincia de Castellón, ocupa la posición 601-700 del ranking de Shanghai, especialmente meritoria para su tamaño. Es la universidad de la Comunidad Valenciana que más proyectos capta del plan nacional de I+D de la Comunidad por cada 100 profesores, y la que realiza mayor esfuerzo en formación de investigadores por cada 100 profesores.
La Universidad Miguel Hernández, con un grado mayor de especialización, mantiene un índice de rendimiento en el U-Ranking que le sitúa en el tramo 13-21 de las universidades españolas. Es la universidad que más patentes genera por cada 100 profesores de la Comunitat Valenciana y la que tiene un mayor número de publicaciones por investigador. Se sitúa en el rango 801-900 del ranking de Shanghai.
El documento de mejora de la propuesta inicial de PPF ha alcanzado un 87% de consenso entre las cinco universidades. En este sentido, existe unanimidad en concebir la diversidad de las universidades del SUPV como una fortaleza. Resulta, pues, necesario seguir avanzando en la definición de un marco estable de financiación, tanto en volumen como en criterios de distribución, que permita a todas las universidades contar con los recursos necesarios para seguir cumpliendo de modo adecuado con su función transformadora mediante la formación de titulados superiores, la generación de conocimiento y su transferencia a la sociedad.
Las discrepancias observadas provienen, fundamentalmente, de la concepción que tienen las cinco universidades sobre la formulación del fondo de financiación de la investigación. La propuesta inicial sobrepondera determinados ítems vinculados a los contratos con empresas privadas y no mide proporcionalmente y de manera equilibrada el conjunto de actividades de investigación, innovación y transferencia. Estas anomalías son las que corrige el documento de consensos en la mejora del PPF, más acorde con el perfil global del sistema universitario. No solo no se renuncia a tener una potente I+D básica y aplicada basada en rigurosas evaluaciones externas, capaz de transferir las innovaciones basadas en aquellas, sino que, justamente hace todo lo contrario: apuesta por su crecimiento como sello de excelencia internacional.
Además de incorporar la importancia de transferir los resultados de la investigación a la sociedad, el baremo para la distribución del fondo de investigación guarda la debida proporcionalidad entre sus diferentes componentes. Se ha de partir de la premisa de que el resultado de la medición de la actividad investigadora de las universidades sea homologable con el que se desprende del resultado de las mediciones que se efectúan por otros sistemas estandarizados, como los rankings internacionales.
La Universidad Politécnica de Valencia ha roto unilateralmente la unanimidad por mantener una visión estrecha sobre los componentes y fórmulas de ponderación del mencionado fondo, en la que defiende que las mejoras introducidas le perjudican en la distribución de los recursos obtenidos hasta el momento, después de 14 años de ausencia de un plan de financiación.
Lejos de la realidad, los fondos de investigación deben garantizar la fortaleza de un sistema ya de por sí robusto en términos holísticos, que colabora entre sí y se complementa, configurando uno de los principales sistemas universitarios públicos de España, con una clara proyección internacional. Lo que no debe hacer es permitir focos de debilidad por apuestas alejadas de la defensa del interés general, de la solidaridad, de la responsabilidad institucional y de la verdadera transferencia social que realizan las universidades al conjunto de la sociedad valenciana.