Valencià:
La Universitat Jaume I ha investit el 5 de novembre com a doctors honoris causa Juan Montero Aroca, catedràtic de Dret Processal; Juan Martín Queralt, catedràtic de Dret Financer i Tributari, i Tomás S. Vives Antón, professor emèrit i catedràtic de Dret Penal, tres de les principals figures jurídiques espanyoles del moment, vinculades amb la docència i la recerca a la Universitat de València i impulsores dels estudis de Dret a Castelló. L'acte ha sigut presidit pels rectors de la Universitat Jaume I, Universitat de València, Universitat de Múrcia i Universitat de Castella-la Manxa; el president del Consell Social de l’UJI i el director general d'Universitat, Estudis Superiors i Ciència. 


	La investidura s'ha iniciat amb la laudatio que ha realitzat el catedràtic de Dret Financer i Tributari de l’UJI Germán Orón sobre Juan Martín Queralt, del qual ha destacat «la seua dedicació i treball incessant perquè l'Estat de dret siga una realitat, i que els principis de justícia i la llei, també justa, no es tornen paper mullat a l'hora de ser aplicats». El catedràtic de l’UJI també ha dit de Martín Queralt que pels coneixements que atresora, i no solament jurídics, sinó també històrics, musicals i literaris, és un savi jurista i un polímata. Per a finalitzar, ha llegit algunes de les frases que han dedicat al nou honoris diferents experts i juristes, entre les quals calen destacar elogis com que «ha realitzat aportacions molt valuoses a la ciència del Dret Financer i Tributari i està reconegut a Espanya i en tots els països d'influència llatina com un dels professors més excel·lents d'aquesta disciplina» i que «és l'especialista del dret financer i tributari més rellevant de la seua generació».


	Per la seua banda, Martín Queralt ha començat la seua intervenció agraint a la Universitat Jaume I l'honor que li ha concedit, «amb un agraïment molt profund i sentit» i ha realitzat un repàs a les persones que l'han acompanyat en la seua trajectòria personal i professional. Després ha abordat alguns temes d'actualitat que li preocupen seriosament, com ara la banalització de la cultura, que està danyant molt greument la Universitat pública: «Moltes universitats són centres dedicats a la creixença mercantil i no a la formació de l'excel·lència»; la fallida de la tradició romanista i la seua substitució per la concepció anglosaxona del Dret; la conversió de l'administració en recadera dels àugurs de Brussel·les; l'interminable estira-i-arronsa entre comunitats autònomes i estat central pel finançament; les demores en la resolució dels processos incoats per frau a la hisenda pública per part dels governants; les retallades en els salaris i l'increment de les càrregues fiscals sobre el poble pla, etcètera. L'honoris ha conclòs el seu discurs afirmant que fer un repàs d'aquests temes és descoratjador, ja que «el 2013 es repeteixen els mateixos problemes que fa 500 anys. Res ha canviat. Potser hem d'atribuir-ho a la desmemòria col·lectiva. Potser…». 


	Juan Luis Gómez Colomer, catedràtic de Dret Processal de l’UJI, ha exercit de padrí del doctor Juan Montero Aroca, al qual ha qualificat com «un exemple i model per a tots els universitaris pel seu magisteri i la seua professió d'investigador, un mestre de debò, una persona íntegra, honrada i justa que domina a més la disciplina com pocs. És intel·ligent, obert al progrés, crític constructiu i receptor de crítiques, de manera tal que els seus grans coneixements es tradueixen en escrits que valen la pena perquè aporten solucions i et fan pensar». Quant a la seua faceta investigadora, el catedràtic ha destacat la importància de les recerques de Montero Aroca per a una bona pràctica del procés que porte a una solució més justa del litigi, conflicte o causa. Finalment, ha conclòs afirmant que Montero Aroca ha de passar a la història jurídica per ser qui millor ha realçat fins ara el valor principal del dret processal, que és el Poder Judicial i no el procés, sense menysprear ni aquest ni el dret d'acció, amb totes les conseqüències que això implica, i per haver explicat de manera incontestable que la clau de volta del sistema és la independència judicial i les seues garanties.


	Per la seua banda, el professor Montero ha centrat el seu discurs en la gran paradoxa que es dóna en el dret processal del segle XXI, en haver de triar-se políticament entre la llibertat, representada pel procés penal; i els diners, representats pel procés civil. «Els poders atribuïts al jutge han canviat les tornes i els que eren clàssics del procés civil ara s'apropien pel procés penal, i al revés, amb el que al final del viatge al servei dels diners importa la veritat material i els poders del jutge s'augmenten; i al servei de la llibertat, la veritat és el que les parts diuen que és veritat i els poders del jutge disminueixen, quan per a anar tot bé hauria de ser exactament al contrari».


	En últim lloc, la catedràtica de Dret Penal de l’UJI María Luisa Cuerda Arnau ha realitzat la laudatio de Tomás Salvador Vives Antón. Cuerda ha destacat que Vives Antón ha dedicat la seua vida al servei de la consolidació democràtica, sense oblidar la seua faceta de mestre i el seu compromís amb la universitat pública. Pel que fa a la seua inabastable obra científica, la catedràtica s'ha referit a la seua obra magna, els Fonaments del sistema penal, amb la qual Vives ha mostrat que «o concebem el món des de la llibertat o no podem concebre'l en absolut» i que «el sistema de justícia penal ha de construir-se des de la idea de democràcia, el nervi de la qual el constitueixen els drets fonamentals com a regles de tracte i convivència entre éssers humans que es reconeixen lliures, iguals i responsables». Per a Cuerda, els deixebles de Vives Antón «hem de contribuir a difondre aquest missatge. Avui més que mai. Perquè ens dirigim a una generació de joves que creix amb una falta crònica de perspectives socials, en una política de desigualtat creixent i de corrupció pública, al mig, en suma, de la més profunda contradicció que haja existit mai entre capitalisme i democràcia». 


	En la seua intervenció, el professor Vives Antón ha incidit en la importància que el dret penal siga exposat amb claredat per a ser intel·ligible a tots i ser aplicat amb rigor per a garantir la seguretat jurídica. D’altra banda, ha apel·lat a la interpretació de les lleis segons l’ús comú del llenguatge i el sentit comú i les exigències de la Constitució com a instrument per a aconseguir la garantia dels drets de llibertat. «Per això he intentat defensar les llibertats liberals cada volta que les he vist agredides» ha assenyalat. «L’àmbit del dret penal delimita un camp en el qual els abusos del poder lesionen o posen en perill les llibertats bàsiques dels ciutadans i el principi que ha de regir l’activitat dels juristes ha de ser el principi de nulla poena sine lege, principi sobre el que gira el dret penal civilitzat, ja que un sistema jurídic que no el respecte no seria dret, sinó terror penal».


	Per a finalitzar, el rector ha mostrat la seua satisfacció pel nomenament com a nous doctors honoris causa dels professors Martín Queralt, Montero Roca i Vives Antón i ha destacat que aquest acte té una especial rellevància per tres factors: «perquè representa la incorporació al nostre claustre universitari de tres destacats juristes que han desenvolupat una intensa labor docent, però sobretot investigadora, en els camps del dret processal, del dret tributari i financer i del dret processal; perquè en les tres persones que avui homenatgem coincideix una història de vinculació amb la nostra Universitat que es remunta als temps del CUC; i per les matèries que avui posem en valor, tres especialitats molt concretes de l'àmbit del dret». En aquest sentit, Climent ha volgut destacar que el dret és una branca del saber humà que té un valor fonamental atès que «tot el que hem avançat com a societats civilitzades no hauria sigut possible sense l'armadura del dret, que ens protegeix contra les pitjors versions de l'ésser humà i ens brinda un camí sòlid cap al millor de nosaltres mateixos», ha assegurat. 


	 

Vídeo complet de l'acte en diferents formats

Español:
La Universitat Jaume I ha investido el 5 de noviembre como doctores honoris causa a Juan Montero Aroca, catedrático de Derecho Procesal; Juan Martín Queralt, catedrático de Derecho Financiero y Tributario, y Tomás S. Vives Antón, profesor emérito y catedrático de Derecho Penal, tres de las principales figuras jurídicas españolas del momento, vinculadas a la docencia e investigación en la Universitat de València e impulsoras de los estudios de Derecho en Castellón. El acto ha sido presidido por los rectores de la Universitat Jaume I, Universitat de València, Universidad de Murcia y Universidad de Castilla-La Mancha; el presidente del Consejo Social de la UJI y el director general de Universidad, Estudios Superiores y Ciencia.


	La investidura se ha iniciado con la laudatio que ha realizado el catedrático de Derecho Financiero y Tributario de la UJI Germán Orón sobre Juan Martín Queralt, del que ha destacado «su dedicación y trabajo incesante para que el Estado de Derecho sea una realidad, y que los principios de justicia y la ley, también justa, no se vuelvan papel mojado a la hora de ser aplicados». El catedrático de la UJI también ha dicho de Martín Queralt que por los conocimientos que atesora, y no sólo jurídicos, sino también históricos, musicales y literarios, es un sabio jurista y un polímata. Para finalizar, ha leído algunas de las frases que han dedicado al nuevo honoris diferentes expertos y juristas, entre las que caben destacar elogios como que «ha realizado aportaciones muy valiosas a la ciencia del derecho financiero y tributario y está reconocido en España y en todos los países de influencia latina como uno de los profesores más sobresalientes de esta disciplina» y que «es el especialista del derecho financiero y tributario más relevante de su generación».


	Por su parte, Martín Queralt  ha comenzado su intervención agradeciendo a la Universitat Jaume I el honor que le ha concedido, «con un agradecimiento muy hondo y sentido» y ha realizado un repaso a las personas que le han acompañado en su trayectoria personal y profesional. Después ha abordado algunos temas de actualidad que le preocupan seriamente como la banalización de la cultura, que está dañando muy gravemente a la universidad pública: «Muchas universidades no son sino centros dedicados al medro mercantil y no a la formación de la excelencia»; la quiebra de la tradición romanista y su sustitución por la concepción  anglosajona del derecho; la conversión de la Administración en recadera de los augures de Bruselas; el interminable tira y afloja entre comunidades autónomas y Estado central por la financiación; las demoras en la resolución de los procesos incoados por fraude a la Hacienda Pública por parte de los gobernantes; los recortes en los salarios y el incremento de las cargas fiscales sobre el pueblo llano, etcétera. El honoris ha concluido su discurso afirmando que hacer un repaso de estos temas es desalentador puesto que «en 2013 se repiten los mismos problemas que hace 500 años. Nada ha cambiado. Quizás debamos achacarlo a la desmemoria colectiva. Quizás…». 


	Juan Luis Gómez Colomer, catedrático de Derecho Procesal de la UJI, ha ejercido de padrino del doctor Juan Montero Aroca, al que ha calificado como «un ejemplo y modelo para todos los universitarios por su magisterio y su profesión de investigador, un maestro de verdad, una persona íntegra, honrada y justa que domina además la disciplina como pocos. Es inteligente, abierto al progreso, crítico constructivo y receptor de críticas, de manera tal que sus grandes conocimientos se traducen en escritos que valen la pena porque aportan soluciones y te hacen pensar». En cuanto a su faceta investigadora, el catedrático ha destacado la importancia de las investigaciones de Montero Aroca para una buena práctica del proceso que lleve a una solución más justa del litigio, conflicto o causa. Por último, ha concluido afirmando que Montero Aroca debe pasar a la historia jurídica por ser quien mejor ha realzado hasta ahora el valor principal del derecho procesal, que es el Poder Judicial y no el proceso, sin despreciar ni a éste ni al derecho de acción, con todas las consecuencias que ello implica, y por haber explicado de manera incontestable que la clave de bóveda del sistema es la independencia judicial y sus garantías.


	Por su parte, el profesor Montero ha centrado su discurso en la gran paradoja que se da en el derecho procesal del siglo XXI, al tener que elegirse políticamente entre la libertad, representada por el proceso penal; y el dinero, representada por el proceso civil. «Los poderes atribuidos al juez han cambiado las tornas y los que eran clásicos del proceso civil ahora se apropian por el proceso penal, y a la inversa, con lo que al final del viaje al servicio del dinero importa la verdad material y los poderes del juez se aumentan; y al servicio de la libertad, la verdad es lo que las partes dicen que es verdad y los poderes del juez disminuyen, cuando para ir todo bien debería ser exactamente al contrario».


	En último lugar, la catedrática de Derecho Penal de la UJI María Luisa Cuerda Arnau ha realizado la laudatio de Tomás Salvador Vives Antón. Cuerda ha destacado que Vives Antón ha dedicado su vida al servicio de la consolidación democrática, sin olvidar su faceta de maestro y su compromiso con la universidad pública. Por lo que respecta a su inabarcable obra científica,  la catedrática se ha referido a su obra magna, los Fundamentos del  sistema penal, con la que Vives ha mostrado que «o concebimos el mundo desde la libertad o no podemos concebirlo en absoluto» y que «el sistema de justicia penal debe construirse desde la idea de democracia, cuyo nervio lo constituyen los derechos fundamentales como reglas de trato y convivencia entre seres humanos que se reconocen libres, iguales y responsables». Para Cuerda, los discípulos de Vives Antón «debemos contribuir a difundir este mensaje. Hoy más que nunca. Porque nos dirigimos a una generación de jóvenes que crece con una falta crónica de perspectivas sociales, en una política de desigualdad creciente y de corrupción pública, en medio, en suma, de la más profunda contradicción que haya existido nunca entre capitalismo y democracia».


	En su intervención, el profesor Vives Antón ha incidido en la importancia de que el derecho penal sea expuesto con claridad para ser inteligible a todos y ser aplicado con rigor para garantizar la seguridad jurídica. Por otro lado, ha apelado a la interpretación de las leyes según el uso común del lenguaje y el sentido común y las exigencias de la Constitución como instrumento para conseguir la garantía de los derechos de libertad. «Por eso he intentado defender las libertades liberales cada vez que las he visto agredidas», ha señalado. «El ámbito del derecho penal delimita un campo en el que los abusos del poder lesionan o ponen en peligro las libertades básicas de los ciudadanos y el principio que tiene que regir la actividades de los juristas tiene que ser el principio de nulla poena sine lege, principio sobre el que gira el derecho penal civilizado, puesto que un sistema jurídico que no lo respetara no sería derecho, sino terror penal».


	Para finalizar, el rector ha mostrado su satisfacción por el nombramiento como nuevos doctores honoris causa de los profesores Martín Queralt, Montero Roca y Vives Antón, y ha destacado que este acto tiene una especial relevancia por tres factores:  «porque representa la incorporación a nuestro claustro universitario de tres destacados juristas que han desarrollado una intensa labor docente, pero sobre todo investigadora, en los campos del derecho procesal, del derecho tributario y financiero y del derecho procesal; porque en las tres personas que hoy homenajeamos coincide una historia de vinculación con nuestra Universidad que se remonta a los tiempos del CUC; y por las materias que hoy ponemos en valor, tres especialidades muy concretas del ámbito del derecho». En este sentido, Climent ha querido destacar que el derecho es una rama del saber humano que tiene un valor fundamental puesto que «todo lo que hemos avanzado como sociedades civilizadas no habría sido posible sin la armadura del derecho, que nos protege contra las peores versiones del ser humano y nos brinda un camino sólido hacia el mejor de nosotros mismos», ha asegurado.  


	 

Vídeo completo del acto en diferentes formatos