Valencià:
L'expert internacional en Neurobiologia del Dolor, Marc Landry, ha abordat les últimes recerques sobre mecanismes que provoquen la sensibilització del senyal del dolor en la conferència inaugural del Màster universitari en Recerca en Cervell i Conducta celebrada el 2 de novembre. Landry ha explicat que el dolor és un senyal biològic fonamental que avisa d'un dany tissular o una amenaça per a la integritat de l'organisme. No obstant açò, com a resultat de determinats processos patològics, aquest senyal pot sensibilitzar-se i fer-se crònic, convertint-se en alguna cosa incapacitant i perdent així, el seu valor d'adaptació. El dolor neuropàtic, les causes del qual són múltiples, és un exemple de dolor crònic amb conseqüències devastadores per a la vida dels pacients. Aquest tipus de dolor implica algun grau de lesió del sistema nerviós perifèric però els mecanismes centrals que subjauen són desconeguts. La sensibilització en el dolor neuropàtic és provocada per l'alteració de l'equilibri entre inhibició/excitació en la medul·la espinal. 


	El treball de l'equip de recerca que dirigeix Marc Landry té com a objectiu descriure els mecanismes que provoquen aquesta sensibilització. Els seus treballs demostren que aquest procés està relacionat amb una alteració de la funció inhibitòria dels receptors GABAb en la seua interacció amb algunes proteïnes citoplasmàtiques, específicament la proteïna carabina 14-3-3 i una proteïna de la matriu extracel·lular, la fibulina-2. Ambdues, s'expressen conjuntament amb els receptors GABAb i incrementen la seua expressió en l'arrel dorsal de la medul·la espinal en situacions de dolor neuropàtic. Quan l'activitat d'aquestes proteïnes es bloqueja en presència de baclofen, l'eficàcia d'aquest tractament per a augmentar els llindars per al dolor neuropàtic clarament es veu potenciada. La descripció d'aquests mecanismes moleculars obri noves perspectives en la cerca de tractaments eficaços contra el dolor neuropàtic. 


	Les conferències del Màster, obertes a l'assistència de tots els interessats, continuaran amb una anàlisi sobre «El paper de la Genètica de la Conducta en l'estudi del comportament humà» a càrrec de Juan R. Ordoñana, professor titular de Psicobiologia de la Universitat de Múrcia, director del Registre de Bessons de Múrcia i col·laborador en diversos consorcis internacionals de recerca en l'àmbit de la genètica de la conducta. La conferència tindrà lloc el 30 d'octubre, a les 10:00 hores, en la seu provisional de la Facultat de Ciències de la Salut.


	El 9 de novembre, a les 10.00 hores, a l'Aula Magna de la Facultat de Ciències Humanes i Socials (FCHS), la professora de la Facultat de Biologia de la Universitat de Barcelona Bàrbara Arias oferirà la conferència «Integrant gens i ambient en el risc per a la conducta antisocial: el paper del gen MAOA i l'adversitat infantil». Barbara Arias és membre de l'Institut de Biomedicina de la Universitat de Barcelona (IBUB) i del Spanish CIBER of Mental Health (CIBER-SAM). 


	Les primeres conferències del màster comptaran també amb la presència de Markus Junghöfer que oferirà la xarrada titulada «Emotional processing and emotional learning: Electrophysiological correlates» en l'Aula Magna de la FCHS, el 19 de novembre a les 16:00 hores. Markus Junghöfer és Doctor en la Universitat de Münster (Alemanya) i membre del centre de recerca «Fear, Anxiety, Anxiety Disorders». 


	El Màster Universitari en Recerca en Cervell i Conducta per la Universitat Jaume I (MICC) té per objecte formar investigadors en Neurociencia de la conducta. El màster permet adquirir els fonaments teòrics i metodològics d'aquesta disciplina i les competències necessàries per a desenvolupar recerca bàsica i clínica. Una part essencial de la formació es duu a terme en el laboratori, aprenent les diverses tècniques i el mètode investigador i aplicant-los a projectes concrets.

Fotografies

Més informació

Español:
El experto internacional en Neurobiología del Dolor, Marc Landry, ha abordado las últimas investigaciones sobre mecanismos que provocan la sensibilización de la señal del dolor en la conferencia inaugural del Máster universitario en Investigación en Cerebro y Conducta celebrada el 2 de noviembre. Landry ha explicado que el dolor es una señal biológica fundamental que avisa de un daño tisular o una amenaza para la integridad del organismo. Sin embargo, como resultado de determinados procesos patológicos, esta señal puede sensibilizarse y hacerse crónica, convirtiéndose en algo incapacitante y perdiendo así, su valor de adaptación. El dolor neuropático, cuyas causas son múltiples, es un ejemplo de dolor crónico con consecuencias devastadoras para la vida de los pacientes. Este tipo de dolor implica algún grado de lesión del sistema nervioso periférico pero los mecanismos centrales que subyacen son desconocidos. La sensibilización en el dolor neuropático es provocada por la alteración del equilibrio entre inhibición/excitación en la médula espinal.


	El trabajo del equipo de investigación que dirige Marc Landry tiene como objetivo describir los mecanismos que provocan esta sensibilización. Sus trabajos demuestran que dicho proceso está relacionado con una alteración de la función inhibitoria de los receptores GABAb en su interacción con algunas proteínas citoplasmáticas, específicamente la proteína carabina 14-3-3 y una proteína de la matriz extracelular, la fibulina-2. Ambas, se expresan conjuntamente con los receptores GABAb e incrementan su expresión en la raíz dorsal de la médula espinal en situaciones de dolor neuropático. Cuando la actividad de estas proteínas se bloquea en presencia de baclofeno, la eficacia de este tratamiento para aumentar los umbrales para el dolor neuropático claramente se ve potenciada. La descripción de estos mecanismos moleculares abre nuevas perspectivas en la búsqueda de tratamientos eficaces contra el dolor neuropático.  


	Las conferencias del Máster, abiertas a la asistencia de todos los interesados, continuarán con un análisis sobre «El papel de la Genética de la Conducta en el estudio del comportamiento humano» a cargo de Juan R. Ordoñana, profesor titular de Psicobiología de la Universidad de Murcia, director del Registro de Gemelos de Murcia y colaborador en varios consorcios internacionales de investigación en el ámbito de la genética de la conducta. La conferencia tendrá lugar el 30 de octubre, a las 10:00 horas, en la sede provisional de la Facultad de Ciencias de la Salud.


	El 9 de noviembre, a las 10.00 horas, en el Aula Magna de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales (FCHS), la profesora de la Facultad de Biología  de la Universidad de Barcelona Bárbara Arias ofrecerá la conferencia «Integrando genes y ambiente en el riesgo para la conducta antisocial: el papel del gen MAOA y la adversidad infantil». Barbara Arias es miembro del Instituto de Biomedicina de la Universidad de Barcelona (IBUB) y del Spanish CIBER of Mental Health (CIBER-SAM).


	Las primeras conferencias del máster contarán también con la presencia de Markus Junghöfer que ofrecerá la charla titulada «Emotional processing and emotional learning: Electrophysiological correlates» en el Aula Magna de la FCHS, el 19 de noviembre a las 16:00 horas. Markus Junghöfer es Doctor en la Universidad de Münster (Alemania) y miembro del centro de investigación «Fear, Anxiety, Anxiety Disorders».


	El Máster Universitario en Investigación en Cerebro y Conducta por la Universitat Jaume I (MICC) tiene por objeto formar investigadores en Neurociencia de la conducta. El máster permite adquirir los fundamentos teóricos y metodológicos de esta disciplina y las competencias necesarias para desarrollar investigación básica y clínica. Una parte esencial de la formación se lleva a cabo en el laboratorio, aprendiendo las diversas técnicas y el método investigador y aplicándolos a proyectos concretos.

Fotografías

Más información