Valencià:
El rendiment acadèmic és millor si els joves practiquen esport de forma competitiva, segons es desprèn de les conclusions de la tesi presentada per Ana Capdevila Seder en la Universitat Jaume I de Castelló sobre “El rendiment acadèmic d'adolescents de 2º cicle d'ESO: Diferències entre esportistes i no-esportistes”, dirigida pel professor de Didàctica de l'Expressió Corporal i director del Servei d'Esports, Carlos Hernando Domingo.


	El rendiment acadèmic durant l'adolescència és un tema que preocupa a docents, progenitors i investigadors. De la mateixa manera, l'estil de vida sedentari està afectant cada vegada més a la població infantil i adolescent, causant, entre unes altres, malalties i dolències cardiorrespiratòries pròpies de l'edat adulta. En l'adolescència, i en concret durant la secundària, l'abandó esportiu es produeix de forma massiva i la principal causa se centra en la falta de temps per compaginar esport i estudis.


	Els principals resultats de la recerca realitzada per Ana Capdevila mostren que el perfil amb millor rendiment acadèmic correspon a estudiants del gènere femení que estudien en centres privats o concertats i practiquen esport (fins i tot de forma competitiva) i amb pares que tenen estudis superiors i també practiquen esport. A més, les conclusions demostren que els alumnes esportistes tenen millors hàbits d'estudi i dediquen menys temps a l'oci sedentari que l’estudiantat no-esportista.


	Un altre dels resultats destacables de l'estudi de la professora ajudant en el Departament d'Educació de l’UJI ha estat la positiva influència que la pràctica de l'esport dels progenitors té en el rendiment acadèmic dels fills, i també en la seva pràctica, perquè quan els pares ho practiquen, hi ha gairebé un 86 per cent de fills que també ho fan. De la mateixa manera, la família juga un paper fonamental a l'hora de facilitar que fills i filles puguin compaginar les tasques d'estudi i esport. La seva major implicació en temes com el transport, l'alimentació o el descans augmenta el rendiment.


	Els joves esportistes han puntuat més alt en el test d'hàbits d'estudi, especialment en aspectes com l'actitud i la planificació del temps per a l'estudi (estan més motivats per estudiar i tenen més clares les raons per les quals ho fan), la qual cosa fa pensar en la importància d'organitzar bé el temps lliure quan aquest està ocupat, en gran part, per entrenaments i competicions i el rendible que resulta invertir les hores dedicades a l'oci sedentari en hores d'oci actiu, demostrant-se que la pràctica esportiva a nivell de competició millora el rendiment i no interfereix en els estudis durant l'adolescència.


	En l'estudi han participat 313 adolescents de 2º cicle d'ESO de centres de Castelló de la Plana, dels quals 124 eren esportistes (amb una dedicació mínima de 10 hores a la setmana) i 189 no-esportistes, els qui van contestar dos qüestionaris, el CHTE sobre hàbits d'estudis i el PFYTL sobre pràctica física i temps lliure. A més es va administrar un qüestionari als pares i es van obtenir les notes acadèmiques dels participants en la recerca.

Vídeonotícia

Español:
El rendimiento académico es mejor si los jóvenes practican deporte de forma competitiva, según se desprende de las conclusiones de la tesis presentada por Ana Capdevila Seder en la Universitat Jaume I de Castellón sobre “El rendimiento académico de adolescentes de 2º ciclo de ESO: Diferencias entre deportistas y no-deportistas”, dirigida por el profesor de Didáctica de la Expresión Corporal y director del Servicio de Deportes, Carlos Hernando Domingo.


	El rendimiento académico durante la adolescencia es un tema que preocupa a docentes, progenitores e investigadores. Del mismo modo, el estilo de vida sedentario está afectando cada vez más a la población infantil y adolescente, causando, entre otras, enfermedades y dolencias cardiorrespiratorias propias de la edad adulta. En la adolescencia, y en concreto durante la secundaria, el abandono deportivo se produce de forma masiva y la principal causa se centra en la falta de tiempo para compaginar deporte y estudios.


	Los principales resultados de la investigación realizada por Ana Capdevila muestran que el perfil con mejor rendimiento académico corresponde a estudiantes del género femenino que estudian en centros privados o concertados y practican deporte (incluso de forma competitiva) y con padres que tienen estudios superiores y también practican deporte. Además, las conclusiones demuestran que los alumnos y las alumnas deportistas tienen mejores hábitos de estudio y dedican menos tiempo al ocio sedentario que el estudiantado no-deportista.


	Otro de los resultados destacables del estudio de la profesora ayudante en el Departamento de Educación de la UJI ha sido la positiva influencia que la práctica del deporte de los progenitores tiene en el rendimiento académico de los hijos, y también en su práctica, porque cuando los padres lo practican, hay casi un 86 por ciento de hijos que también lo hacen. Del mismo modo, la familia juega un papel fundamental a la hora de facilitar que hijos e hijas puedan compaginar las tareas de estudio y deporte. Su mayor implicación en temas como el transporte, la alimentación o el descanso aumenta el rendimiento.


	Los jóvenes deportistas han puntuado más alto en el test de hábitos de estudio, especialmente en aspectos como la actitud y la planificación del tiempo para el estudio (están más motivados para estudiar y tienen más claras las razones por las que lo hacen), lo que hace pensar en la importancia de organizar bien el tiempo libre cuando éste está ocupado, en gran parte, por entrenamientos y competiciones y lo rentable que resulta invertir las horas dedicadas al ocio sedentario en horas de ocio activo, demostrándose que la práctica deportiva a nivel de competición mejora el rendimiento y no interfiere en los estudios durante la adolescencia.


	En el estudio han participado 313 adolescentes de 2º ciclo de ESO de centros de Castellón de la Plana, de los cuales 124 eran deportistas (con una dedicación mínima de 10 horas a la semana) y 189 no-deportistas, quienes contestaron dos cuestionarios, el CHTE sobre hábitos de estudios y el PFYTL sobre práctica física y tiempo libre. Además se administró un cuestionario a los padres y se obtuvieron las notas académicas de los participantes en la investigación.

Vídeonoticia