Valencià:
L'Institut Universitari d'Estudis Feministes i de Gènere «Purificación Escribano» (IF) de la Universitat Jaume I de Castelló ha inaugurat avui el XXIV Congrés Internacional «¿Quién teme a Virginia Woolf? La indignación de las mujeres en tiempos de manadas». La trobada, que es realitza de manera telemàtica a causa de la situació de confinament actual amb motiu de la crisi de la COVID-19, ha comptat amb tres ponències convidades de la mà d'Ana Bernal-Triviño (RTVE, Público, UOC), María Martínez (UNED) i Irantzu Varela (Faktoria Lila).
Amb l'objectiu d'aprofundir en la idea de fer intel·ligible «el dolor, la ràbia i la indignació» de les dones davant un patriarcat que «assisteix al rearmament de la misogínia», el congrés compta, a més d'amb les tres convidades, amb més d'una desena de comunicacions organitzades en taules temàtiques i espai de debat. Tant els fòrums, entesos com a espai per als fils argumentals i els possibles debats, com les ponències estaran disponibles durant dues setmanes, des d'avui fins al 7 de maig, en el terreny virtual organitzat per a la trobada.
María José Gámez Fuentes i Emma Gómez Nicolau, directores del congrés del IF, han volgut agrair tant al comité organitzador i al científic com al públic participant el tracte i la facilitat que ha permés realitzar la iniciativa en aquesta circumstància excepcional de la quarantena. «Hem hagut de realitzar una sèrie d'ajustos que esperem que facen més plaent i productiu durant aquests dies el debat», han declarat en l'acte digital de presentació, i han recordat que la plataforma virtual permet que els i les participants realitzen la seua contribució per escrit o mitjançant un xicotet vídeo.
La primera de les conferències ha correspost a la intervenció d'Ana Bernal-Triviño, professora de la Universitat Oberta de Catalunya i periodista en Público i RTVE. En aquesta ponència, titulada «Estratègia dels discursos masclistes: la misogínia de les faules contra el feminisme», Bernal-Triviño defensa la necessitat de «recuperar la memòria històrica» per a fer front al desconeixement de la societat sobre matèries i aspectes relacionats amb el feminisme. Un espai de desinformació que «alimenta i fa créixer» la faula informativa entesa com a gran eina del discurs masclista.
«Els mitjans de comunicació reprodueixen i amplifiquen la lògica masclista en exposar el relat i els estereotips de gènere sense qüestionar-los», ha afirmat la periodista, que afig que la faula i la negació, fomentats per la intoxicació i la desinformació, són les principals armes de supervivència de l'estratègia masclista en l'actualitat. De la mateixa manera, ha destacat que, malgrat que la missió dels mass media hauria de ser sensibilitzar i previndre contra la violència de gènere i a favor dels drets de la dona, existeix una «violència mediàtica» en la qual el masclisme enforteix el seu imaginari.
Després de mostrar exemples pràctics i actuals de faules, mites, males pràctiques i de violència mediàtica en titulars i contingut de gran varietat de mitjans, Bernal-Triviño ha subratllat que la solució passa per la formació específica tant dels periodistes i els professionals de la comunicació com de la ciutadania. Posant especial èmfasi en el mecanisme de redacció de titulars informatius que acaben per danyar les dones que pateixen processos de violència, la professora ha recordat que amb aquests mecanismes s'estableix no sols un judici real i legal, sinó també un judici mediàtic que implica una victimització tant de la víctima com dels seus fills.
Per a finalitzar, la ponent ha enumerat i explicat una sèrie de pautes per a informar correctament en aquest context, ha destacat la importància social d'exercir una «militància informativa» i ha recordat: «És necessari marginar les veus informatives que no treballen de forma adequada la informació i fomenten la violència mediàtica i donar validesa als mitjans que informen de forma adequada».

Español:
El Instituto Universitario de Estudios Feministas y de Género «Purificación Escribano» (IF) de la Universitat Jaume I de Castelló ha inaugurado hoy el XXIV Congreso Internacional «¿Quién teme a Virginia Woolf? La indignación de las mujeres en tiempos de manadas». El encuentro, que se realiza de forma telemática debido a la situación de confinamiento actual con motivo de la crisis de la COVID-19, ha contado con tres ponencias invitadas de la mano de Ana Bernal-Triviño (RTVE, Público, UOC), María Martínez (UNED) y Irantzu Varela (Faktoria Lila).
Con el objetivo de profundizar en la idea de hacer inteligible «el dolor, la rabia e indignación» de las mujeres ante un patriarcado que «asiste al rearme de la misoginia», el congreso cuenta, además de con las tres invitadas, con más de una decena de comunicaciones organizadas en mesas temáticas y espacio de debate. Tanto los foros, entendidos como espacio para los hilos argumentales y los posibles debates, como las ponencias estarán disponibles durante dos semanas, desde hoy hasta el 7 de mayo, en el terreno virtual organizado para el encuentro.
María José Gámez Fuentes y Emma Gómez Nicolau, directoras del congreso del IF, han querido agradecer tanto al comité organizador y al científico como al público participante el trato y la facilidad que ha permitido realizar la iniciativa en esta circunstancia excepcional de la cuarentena. «Hemos tenido que realizar una serie de ajustes que esperamos que hagan más placentero y productivo durante estos días el debate», han declarado en el acto digital de presentación, y han recordado que la plataforma virtual permite que los participantes realicen su contribución por escrito o mediante un pequeño vídeo.
La primera de las conferencias ha correspondido a la intervención de Ana Bernal-Triviño, profesora de la Universitat Oberta de Cataluña y periodista en Público y RTVE. En esta ponencia, titulada «Estrategia de los discursos machistas: la misoginia de los bulos contra el feminismo», Bernal-Triviño defiende la necesidad de «recuperar la memoria histórica» para hacer frente al desconocimiento de la sociedad sobre materias y aspectos relacionados con el feminismo. Un espacio de desinformación que «alimenta y hace crecer» el bulo informativo entendido como gran herramienta del discurso machista.
«Los medios de comunicación reproducen y amplifican la lógica machista al exponer el relato y los estereotipos de género sin cuestionarlos», ha afirmado la periodista, que añade que el bulo y el negacionismo, fomentados por la intoxicación y la desinformación, son las principales armas de supervivencia de la estrategia machista en la actualidad. Del mismo modo, ha destacado que, pese a que la misión de los mass media debería ser sensibilizar y prevenir contra la violencia de género y a favor de los derechos de la mujer, existe una «violencia mediática» en la que el machismo fortalece su imaginario.  
Tras mostrar ejemplos prácticos y actuales de bulos, mitos, malas prácticas y de violencia mediática en titulares y contenido de gran variedad de medios, Bernal-Triviño ha subrayado que la solución pasa por la formación específica tanto de los periodistas y los profesionales de la comunicación como de la ciudadanía. Poniendo especial énfasis al mecanismo de redacción de titulares informativos que terminan por dañar a las mujeres que sufren procesos de violencia, la profesora ha recordado que con estos mecanismos se establece no solo un juicio real y legal, sino también un juicio mediático que implica una victimización tanto de la víctima como de sus hijos.
Para finalizar, la ponente ha enumerado y explicado una serie de pautas para informar correctamente en este contexto, ha destacado la importancia social de ejercer una «militancia informativa» y ha recordado: «Es necesario marginar las voces informativas que no trabajan de forma adecuada la información y fomentan la violencia mediática y dar validez a los medios que informan de forma adecuada».