Valencià:
María Fabra, cap de la secció d'Espanya del periòdic El País; Adrián Blanco, periodista de dades del diari digital El Confidencial i Paloma Llaneza, advocada, especialista en Internet, comunicacions digitals i seguretat informàtica, han abordat la situació del periodisme i els mitjans davant les notícies falses en el marc del Seminari sobre Llibertat d'Informació, Transparència i Notícies Falses organitzat per la Universitat Jaume I i la Conselleria de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació. 


María Fabra ha iniciat la seua intervenció explicant que les notícies falses sempre han existit, encara que és un fenomen que va en augment per factors com la sobrecàrrega d'informació que pateixen els mitjans i els receptors (infoxicació); el descrèdit dels mitjans de comunicació tradicionals; l'ús de les xarxes socials com a font d'informació, «ja que tenen una capacitat sorprenent de fer virals aquest tipus de notícies», o pel fet que «tots ens hem convertit en generadors d'informació». La periodista ha explicat que en la redacció d'El País, com en la resta de mitjans de comunicació, s'enfronten diàriament a aquest fenomen, al que responen «verificant la informació la rapidesa més gran». En aquest sentit, Fabra ha indicat que l'única eina possible per a lluitar amb aquest tipus de notícies és respectar les normes bàsiques del periodisme clàssic: ètica, rigor, comprovació, incloure la major quantitat de fonts i dades que siga possible, etcètera. Per a finalitzar, ha donat dos consells als futurs periodistes -que omplien el Paranimf de l’UJI- perquè puguen detectar les notícies falses, la manipulació o la propaganda: «és fonamental tenir una visió crítica i no perdre-la mai, i no cal obsessionar-se amb ser el primer, sinó el millor», ja que la rapidesa i la immediatesa amb que es treballa actualment en els mitjans provoca que algunes vegades es difonguen notícies que mai van haver de publicar-se. 


Adrián Blanco ha centrat la seua intervenció a explicar la labor que realitza la unitat de dades del diari El Confidencial per a combatre les notícies i les afirmacions falses. Així ha explicat, amb exemples actuals, com combaten la falsedat amb una estratègia o una altra en funció del tipus de mentida, i ha posat com a exemple un missatge que es va fer viral en whatsapp fa unes setmanes sobre els beneficis que tindria la independència per a l'economia de Catalunya. El periodista ha detallat que aquest missatge contenia 14 afirmacions i ha indicat que després de verificar i contrastar totes les dades, van arribar a la conclusió que 12 de les afirmacions eren totalment falses i només una era veritat. Adrián Blanco ha explicat que l'equip d'El Confidencial només es basa en dades per a analitzar les notícies i ha desenvolupat un codi per a classificar la veracitat de les notícies: insostenibles (informació que ni tan sols es pot verificar), falses, imprecises i vertaderes. Finalment ha enumerat diferents projectes que existeixen en l'actualitat, tant a escala internacional com a nacional, per a lluitar contra les fake news, i ha llançat un missatge optimista perquè «no estem sols». 


Per la seua banda, l'advocada Paloma Llaneza ha afirmat que els periodistes i els advocats «són els que sostenim l'Estat de dret» i ha reclamat «la necessitat que algú intervinga i diga, de veritat, que està passant en aquests temps tan convulsos». Llaneza ha explicat que els mitjans de comunicació ja no són els prescriptors de la societat perquè la gent ja no s'informa a través d'ells, i ha alertat dels perills que comporta informar-se a través de les xarxes socials perquè «no ens deixen veure tota la realitat, esbiaixen les notícies segons les nostres preferències i ens donen només el que volem».  Per tot açò, l'advocada ha assegurat que «no hi ha un accés lliure a la informació» i ha donat tres consells per a estar informat d'una forma veraç i plural: «evitar la propaganda, aprendre a generar continguts i cercar a prescriptores que ens diguen el que no volem sentir». 


La jornada ha continuat amb la taula redona «Les notícies falses i la seua incidència en el context democràtic», en la qual han participat Josep Maria Casasús, catedràtic emèrit de Periodisme de la Universitat Pompeu Fabra, i Miguel Ángel Presno, catedràtic acreditat de Dret Constitucional de la Universitat d'Oviedo, sota la moderació d'Andreu Casero, professor de Periodisme de l’UJI. En el seminari també han participat Hugo Doménech, vicedegà del grau en Periodisme, i Cristina Pauner, professora de Dret Públic i directora de la Jornada.
Fotografies

Español:
María Fabra, jefa de la sección de España del periódico El País; Adrián Blanco, periodista de datos del diario digital El Confidencial y Paloma Llaneza, abogada, especialista en Internet, comunicaciones digitales y seguridad informática, han abordado la situación del periodismo y los medios ante las noticias falsas en el marco del Seminario sobre Libertad de Información, Transparencia y Noticias Falsas organizado por la Universitat Jaume I y la Conselleria de Transparencia, Responsabilidad Social, Participación y Cooperación.
María Fabra ha iniciado su intervención explicando que las noticias falsas siempre han existido, aunque es un fenómeno que va en aumento por factores como la sobrecarga de información que sufren los medios y los receptores (infoxicación); el descrédito de los medios de comunicación tradicionales; el uso de las redes sociales como fuente de información, «ya que tienen una capacidad asombrosa de viralizar este tipo de noticias», o por el hecho de que «todos nos hemos convertido en generadores de información». La periodista ha explicado que en la redacción de El País, como en el resto de medios de comunicación, se enfrentan diariamente a este fenómeno, al que responden «verificando la información con la mayor rapidez». En este sentido, Fabra ha indicado que la única herramienta posible para luchar con este tipo de noticias es respetar las normas básicas del periodismo clásico: ética, rigor, comprobación, incluir la mayor cantidad de fuentes y datos que sea posible, etcétera. Para finalizar, ha dado dos consejos a los futuros periodistas -que llenaban el Paranimf de la UJI- para que puedan detectar las noticias falsas, la manipulación o la propaganda: «es fundamental tener una visión crítica y no perderla nunca, y no hay que obsesionarse con ser el primero, sino el mejor», ya que la rapidez y la inmediatez con que se trabaja actualmente en los medios provoca que algunas veces se difundan noticias que nunca debieron publicarse.
Adrián Blanco ha centrado su intervención en explicar la labor que realiza la unidad de datos del diario El Confidencial para combatir las noticias y las afirmaciones falsas. Así ha explicado, con ejemplos actuales, cómo combaten la falsedad con una estrategia u otra en función del tipo de mentira, y ha puesto como ejemplo un mensaje que se hizo viral en whatsapp hace unas semanas sobre los beneficios que tendría la independencia para la economía de Cataluña. El periodista ha detallado que este mensaje contenía 14 afirmaciones y ha indicado que después de verificar y contrastar todos los datos, llegaron a la conclusión que 12 de las afirmaciones eran totalmente falsas y sólo una era verdad. Adrián Blanco ha explicado que el equipo de El Confidencial sólo se basa en datos para analizar las noticias y ha desarrollado un código para clasificar la veracidad de las noticias: insostenibles (información que ni siquiera se puede verificar), falsas, imprecisas y verdaderas. Por último ha enumerado diferentes proyectos que existen en la actualidad, tanto a nivel internacional como nacional, para luchar contra las fake news, y ha lanzado un mensaje optimista porque «no estamos solos».
Por su parte, la abogada Paloma Llaneza ha afirmado que los periodistas y los abogados «son los que sostenemos el Estado de derecho» y ha reclamado «la necesidad de que alguien medie y diga, de verdad, lo que está pasando en estos tiempos tan convulsos». Llaneza ha explicado que los medios de comunicación ya no son los prescriptores de la sociedad porque la gente ya no se informa a través de ellos, y ha alertado de los peligros que conlleva informarse a través de las redes sociales porque «no nos dejan ver toda la realidad, sesgan las noticias según nuestras preferencias y nos dan sólo lo que queremos».
Por todo ello, la abogada ha asegurado que «no hay un acceso libre a la información» y ha dado tres consejos para estar informado de una forma veraz y plural: «evitar la propaganda, aprender a generar contenidos y buscar a prescriptores que nos digan lo que no queremos oír».  
La jornada ha continuado con la mesa redonda «Las noticias falsas y su incidencia en el contexto democrático», en la que han participado Josep Maria Casasús, catedrático emérito de Periodismo de la Universidad Pompeu Fabra, y Miguel Ángel Presno, catedrático acreditado de Derecho Constitucional de la Universidad de Oviedo, bajo la moderación de Andreu Casero, profesor de Periodismo de la UJI. En el seminario también han participado  Hugo Doménech, vicedecano del grado en Periodismo, y Cristina Pauner, profesora de Derecho Público y directora de la Jornada.
Fotografías