Valencià:
Vicente Durán, investigador del Grup de Recerca d'Òptica de Castelló (GROC) i també membre del Departament de Física de la Universitat Jaume I, desenvoluparà en dos anys un projecte de recerca a l’Escola Tècnica Superior de Chalmers a Göteborg (Suècia), gràcies al finançament que s'ha aconseguit amb les accions Marie Sklodowska Curie, que formen part del programa Horitzó 2020 de la Unió Europea. El projecte de recerca, en el qual participarà Durán, es troba a mig camí entre la física i l'enginyeria, i té com a objectiu dissenyar i desenvolupar un radar de llum (LIDAR), capaç d’amidar distàncies d’una manera molt precisa i a velocitats molt elevades (milions de vegades per segon).


	El desenvolupament d'aquest tipus de radars és possible mitjançant la utilització d'unes fonts especials de llum, denominades «pintes de freqüència», les quals s’empraven abans per a construir rellotges òptics extraordinàriament precisos i, pel descobriment de les quals Theodor W. Hänsch i John L. Hall van compartir el premi Nobel de Física l'any 2005. La introducció d'aquestes eines òptiques de precisió proporciona als sistemes LIDAR convencionals unes prestacions, pel que fa a la velocitat i la resolució, que mai no s’havien aconseguit fins ara, i que a més cobreixen un rang de distàncies que s'estén des d'uns pocs mil·límetres fins al quilòmetre. El ventall d'aplicacions d'aquests sistemes és molt ampli, des del disseny de vibròmetres i velocímetres fins a la detecció de partícules que es mouen dins d'un fluid a gran velocitat.


	Les accions Marie Sklodowska Curie formen part del programa «Ciència excel·lent», un dels pilars del programa Horitzó 2020 de la Unió Europea. Amb aquest programa es pretén impulsar la carrera professional dels investigadors i investigadores, així com promoure'n la mobilitat. En concret, les accions intraeuropees permeten a investigadors experimentats moure's dins d'Europa per a treballar amb un expert d'un altre país sobre un tema científic que siga nou per a ells. Els sol·licitants elaboren un projecte, en col·laboració amb la universitat de destinació, on s'especifica els objectius que es pretenen aconseguir amb la beca, tant en l'àmbit científic com en el professional. Els criteris que se segueixen per a seleccionar els beneficiats són purament científics i l'avaluació la realitzen especialistes europeus independents.


	Aquest projecte també té com a objectiu fonamental facilitar una col·laboració natural entre els investigadors del grup GROC de l’UJI i el grup de recerca sobre fibres òptiques que dirigeix el catedràtic Peter Andrekson, al Departament de Microtecnologia i Nanociència de l’Escola Tècnica Superior de Chalmers, on Vicente Durán farà la seua estada. El catedràtic Andrekson, que va desenvolupar la seua activitat postdoctoral als prestigiosos laboratoris Bell a principis dels anys 90, ha rebut nombrosos premis al seu país i en dues ocasions ha servit d'expert per a l'elecció del premi Nobel de Física.

Español:
Vicente Durán, investigador del Grupo de Investigación de Óptica de Castellón (GROC) y miembro del Departamento de Física de la Universitat Jaume I, desarrollará durante dos años un proyecto de investigación en la Escuela Técnica Superior de Chalmers de Gotemburgo (Suecia), gracias a la financiación que se ha conseguido con las acciones Marie Sklodowska Curie, dentro del programa Horizonte 2020 de la Unión Europea. El proyecto investigador en el que participará Durán, que se encuentra a medio camino entre la física y la ingeniería, tiene como meta el diseño y desarrollo de un radar de luz (LIDAR), capaz de medir distancias de forma muy precisa a velocidades extremadamente grandes (millones de veces por segundo).


	El desarrollo de este tipo de radares es posible mediante la utilización de unas fuentes especiales de luz, denominadas «peines de frecuencia», que se emplearon en el pasado para la construcción de relojes ópticos extraordinariamente precisos y, por cuyo descubrimiento, Theodor W. Hänsch y John L. Hall compartieron el premio Nobel de Física en el año 2005. La introducción de estas herramientas ópticas de precisión proporciona a los sistemas LIDAR convencionales unas prestaciones nunca alcanzadas hasta ahora en velocidad y resolución, cubriendo además un rango de distancias que se extiende desde unos pocos milímetros hasta el kilómetro. El abanico de aplicaciones de estos sistemas es muy amplio, desde el diseño de vibrómetros y velocímetros hasta la detección de partículas que se mueven dentro de un fluido a gran velocidad.


	Las acciones Marie Sklodowska-Curie forman parte del programa «Ciencia excelente», uno de los pilares del programa Horizonte 2020 de la Unión Europea. Este programa pretende impulsar la carrera profesional de investigadores, así como promover su movilidad. En particular, las acciones intraeuropeas permiten a investigadores experimentados moverse dentro de Europa para trabajar con un experto de otro país en un tema científico nuevo para ellos. Los solicitantes elaboran un proyecto, en colaboración con la universidad de destino, donde se especifican los objetivos que se pretenden alcanzar con la beca, tanto en el ámbito científico como profesional. Los criterios que se siguen para seleccionar a los beneficiados son puramente científicos y la evaluación la realizan especialistas europeos independientes.


	Este proyecto también tiene como objetivo fundamental facilitar una colaboración natural entre los investigadores del grupo GROC de la UJI y el grupo de investigación en fibras ópticas que dirige el profesor Peter Andrekson, en el Departamento de Microtecnología y Nanociencia de la Escuela Técnica Superior de Chalmers, donde Vicente Durán realizará su estancia. El profesor Andrekson, que desarrolló su actividad postdoctoral en los prestigiosos laboratorios Bell a principios de los años 90, ha recibido numerosos premios en su país y en dos ocasiones ha servido de experto para la elección del premio Nobel de Física.