Valencià:
Experts en multilingüisme i internacionalització han valorat l'aposta per les llengües i la projecció internacional realitzada per la Universitat Jaume I en els seues 25 anys d'història i han debatut sobre les iniciatives que la Universitat pot desenvolupar per seguir impulsant-les en el futur. Empresaris, acadèmics, professionals i responsables de l'àmbit universitari han dialogat sobre la necessitat d'avançar cap a una universitat sense fronteres culturals i lingüístiques en la Jornada sobre Multilingüisme i Internacionalització celebrada el dijous 3 de desembre en l’UJI en el marc de les Jornades d'Internacionalització de la universitat pública de Castelló.
El rector de l’UJI, Vicent Climent, ha inaugurat la jornada destacant que al llarg dels seues 25 anys d'història, la Jaume I «ha estat una porta a través de la qual el territori castellonenc s'ha obert al món i el món ha conegut Castelló, les seues singularitats, el potencial dels seus recursos, especialment humans, o els seus espais d'oportunitat, especialment la seua universitat pública. De cara als propers 25 anys tenim la responsabilitat -universitària i social- de donar continuïtat a aquest procés d'internacionalització que tantes expectatives i tanta confiança genera en el nostre entorn i del com depèn en bona mesura el futur de la Universitat Jaume I». Pel que fa al multilingüisme, que obligatòriament ha d'anar de la mà de la internacionalització, Climent ha destacat «el repte d'harmonitzar la tendència planetària a convertir l'anglès en la llengua franca del món, amb la promoció d'un ús efectiu de la nostra llengua pròpia, el valencià. D'una banda, si hi ha alguna institució que no pot obviar que les llengües, a més de la seua funció comunicativa, tenen un paper fonamental i insubstituïble en la configuració de la realitat, en la construcció de la identitat col·lectiva i en la cohesió social, aquesta institució és la Universitat pública de Castelló», ha destacat.
Per la seua banda, la vicerectora d'Internacionalització, Cooperació i Multilingüisme, Inmaculada Fortanet, ha presentat les polítiques realitzades en aquests àmbits en l’UJI, destacant el primer Pla de Plurilingüisme desenvolupat des de 2011 a 2014 que donarà pas a un segon Pla que està previst que sigui aprovat en els primers mesos de 2016 i els objectius principals dels quals passaran per «aconseguir la implicació de la comunitat universitària en el multilingüisme, crear itineraris i cursos adaptats per l’estudiantat i avançar cap a una tendència a l'equilibri en la docència en castellà, valencià i anglès», així com incentivar l'acreditació en el coneixement d'anglès i valencià tant del personal docent i investigador (PDI) com del personal d'administració i serveis (PAS). Aquests objectius, segons ha explicat Fortanet, es plantegen després els resultats positius aconseguits en el primer Pla, malgrat haver-se desenvolupat en un context de dificultats econòmiques. Entre els objectius aconseguits en els últims anys la vicerectora ha ressaltat l'increment de cursos de llengües i de proves d'acreditació més adaptats a la demanda real, un augment de la docència en anglès sense que això hagi suposat un menyscapte de la qual es realitza en valencià i el major suport a l’estudiantat i personal en l'àmbit del plurilingüisme, entre altres aspectes.
D'altra banda, la vicerectora ha fet també balanç del Pla d'Internacionalització de l’UJI que té com a finalitat millorar la qualitat docent, oferir una visió més global a la comunitat universitària i facilitar l'ocupabilitat dels titulats en l’UJI. Per al període 2015-2018 el Pla d'Internacionalització planteja, entre altres objectius, una major col·laboració amb socis internacionals i la integració del talent internacional; així com una sèrie d'accions que inclouen desenvolupar perfils d'estudis més atractius en l’àmbit internacional, augmentar la docència en anglès i l'impuls d'accions d'ambaixadors i del programa Alumni-SAUJI a l'estranger, entre unes altres. 
La jornada s'ha tancat amb una taula rodona moderada pel rector en la qual, sota el títol «Mirant més enllà dels 25 anys: una universitat sense fronteres culturals» experts de diferents àmbits han debatut sobre la manera d'avançar cap al multilingüisme i la internacionalització. Francesc Xavier Grau Vidal, exrector de la Universitat Rovira i Virgili i catedràtic de Mecànica de Fluids ha posat l'accent que, en matèria de multilingüisme, «no hi ha una solució vàlida per a tothom ja que la realitat lingüística és diferent. S'ha de discutir, definir i assumir i d'aquí es poden derivar diferents tipus de política lingüística». Posant com a exemple el cas de la Universitat Rovira i Virgili de Tarragona, ha assenyalat que l'escenari real és que les dues llengües del país com són el català i el castellà «no són iguals i per tant fa falta una política de reforç. Si el català es percep com una llengua que no té el mateix prestigi a nivell social i acadèmic es fa necessària una acció i les universitats hem d'estar al capdavant», ha assenyalat, explicant que en aquest sentit la política de la universitat passa per establir i controlar uns indicadors sobre l'ús del català. 
Per la seua banda, Laura Howard, presidenta de l'Associació Europea per a l'Educació Internacional (2014-2016) i professora a la Universitat de Cadis, també ha advertit dels perills de no vetllar per la protecció de les llengües, per exemple, davant l'ús de l'anglès com a idioma científic, recordant que existeixen estudis que mostren com l'ús exclusiu d'aquesta llengua en màster i estudis superiors «crea un empobriment de les llengües del país que comencen a mancar de termes per parlar de certes matèries». Howard ha defensat així mateix el valor del multilingüisme i l'aprenentatge d'idiomes independentment de quins siguin, assenyalant que «haver estudiat en un ambient multilingüe demostra que aquesta persona és capaç d'aprendre i defensar-se d'un idioma. I això també es valora fora, no solament l'idioma concret, sinó la capacitat de tenir competències en diferents llengües». De la mateixa manera, Jerónimo Porras, vicepresident de UBE Corporation Europe S.A., ha destacat com molt positiu, enriquidor i valuós l'aprenentatge de llengües, recordant que quan ell cursava els seus estudis de Química Industrial en el Col·legi Universitari de Castelló la possibilitat d'estudiar idiomes no existia. «Que les universitats ofereixin aquestes possibilitats crec que és un assoliment imprescindible. No es tracta d'obligar però sí de donar opcions necessàries».
Tant el catedràtic de Física i president del Barcelona Institut of Science and Technology i de la European University Association, Rolf Tarrach, com el vicepresident del Consell Social de l’UJI i de la Comissió des Affaires Européennes de la Unión Internacional del Notariado, Ernesto Tarragón, han coincidit a mostrar reticències davant l'obligatorietat de cursar i acreditar el coneixement de llengües en l'àmbit universitari. En aquest sentit, en el cas de l’UJI, Ernesto Tarragón considera que és necessari defensar i impulsar el valencià, tal com estableixen els estatuts de la Universitat, però no com a element d'internacionalització. «L'autèntica riquesa dels idiomes és poder-los compartir sense exigències», ha afirmat, defensant l'aposta per un multilingüisme que afavoreixi compartir llengües a les aules enfront de l'establiment d'itineraris que tanquin els idiomes. Rolf Tarrach ha incidit, per la seua banda, en la necessitat d'aprendre els idiomes «al més aviat possible, en edats primerenques, la universitat no és el lloc adequat». Entre les opcions per fomentar el multilingüisme a les universitats considera que «sempre pot ser una bona opció que almenys un 5% dels crèdits els estudiants els puguin fer en els idiomes de la universitat», instant a oferir continguts d'interès per fomentar l'interès per les llengües.
Imatges

Español:
Expertos en multilingüismo e internacionalización han valorado la apuesta por las lenguas y la proyección internacional realizada por la Universitat Jaume I en sus 25 años de historia y han debatido sobre las iniciativas que la Universidad puede desarrollar para seguir impulsándolas en el futuro. Empresarios, académicos, profesionales y responsables del ámbito universitario han dialogado sobre la necesidad de avanzar hacia una universidad sin fronteras culturales y lingüísticas en la Jornada sobre Multilingüismo e Internacionalización celebrada el jueves 3 de diciembre en la UJI en el marco de las Jornadas de Internacionalización de la universidad pública de Castellón.
El rector de la UJI, Vicent Climent, ha inaugurado la jornada destacando que a lo largo de sus 25 años de historia, la Jaume I «ha sido una puerta a través de la que el territorio castellonense se ha abierto en el mundo y el mundo ha conocido Castelló, sus singularidades, el potencial de sus recursos, especialmente humanos, o sus espacios de oportunidad, especialmente su universidad pública. De cara a los próximos 25 años tenemos la responsabilidad -universitaria y social- de dar continuidad a este proceso de internacionalización que tantas expectativas y tanta confianza genera en nuestro entorno y del cual depende en buena mide el futuro de la Universitat Jaume I». Por lo que respecta al multilingüismo, que obligatoriamente debe ir de la mano de la internacionalización, Climent ha destacado «el reto de armonizar la tendencia planetaria a convertir el inglés en la lengua franca del mundo, con la promoción de un uso efectivo de nuestra lengua propia, el valenciano. Por un lado, si hay alguna institución que no puede obviar que las lenguas, además de su función comunicativa, tienen un papel fundamental e insustituible en la configuración de la realidad, en la construcción de la identidad colectiva y en la cohesión social, esta institución es la Universidad pública de Castelló», ha destacado.
Por su parte, la vicerrectora de Internacionalización, Cooperación y Multilingüismo, Inmaculada Fortanet, ha presentado las políticas realizadas en estos ámbitos en la UJI, destacando el primer Plan de Plurilinguismo desarrollado desde 2011 a 2014 que dará paso a un segundo Plan que está previsto que sea aprobado en los primeros meses de 2016 y cuyos objetivos principales pasarán por «conseguir la implicación de la comunidad universitaria en el multilingüismo, crear itinerarios y cursos adaptados para el estudiantado y avanzar hacia una tendencia al equilibrio en la docencia en castellano, valenciano e inglés», así como incentivar la acreditación en el conocimiento de inglés y valenciano tanto del personal docente e investigador (PDI) como del personal de administración y servicios (PAS). Estos objetivos, según ha explicado Fortanet, se plantean después los resultados positivos alcanzados en el primer Plan, a pesar de haberse desarrollado en un contexto de dificultades económicas. Entre los objetivos alcanzados en los últimos años la vicerrectora ha resaltado el incremento de cursos de lenguas y de pruebas de acreditación más adaptados a la demanda real,  un aumento de la docencia en inglés sin que esto haya supuesto un menoscabo de la que se realiza en valenciano y el mayor apoyo al estudiantado y personal en el ámbito del plurilingüismo, entre otros aspectos.
Por otra parte, la vicerrectora ha hecho también balance del Plan de Internacionalización de la UJI que tiene como finalidad mejorar la calidad docente, ofrecer una visión más global a la comunidad universitaria y facilitar la empleabilidad de los titulados en la UJI. Para el periodo 2015-2018 el Plan de Internacionalización plantea, entre otros objetivos, una mayor colaboración con socios internacionales y la integración del talento internacional; así como una serie de acciones que incluyen desarrollar perfiles de estudios más atractivos a nivel internacional, aumentar la docencia en inglés y el impulso de acciones de embajadores y del programa Alumni-SAUJI en el extranjero, entre otras.
La jornada se ha cerrado con una mesa redonda moderada por el rector en la que, bajo el título «Mirando más allá de los 25 años: una universidad sin fronteras culturales» expertos de diferentes ámbitos han debatido sobre el modo de avanzar hacia el multilingüismo y la internacionalización. Francesc Xavier Grau Vidal, ex rector de la Universitat Rovira i Virgili y catedrático de Mecánica de Fluidos ha hecho hincapié en que, en materia de multilingüismo, «no hay una solución válida para todo el mundo ya que la realidad lingüística es diferente. Se ha de discutir, definir y asumir y de ahí se pueden derivar diferentes tipos de política lingüística». Poniendo como ejemplo el caso de la Universitat Rovira y Virgili de Tarragona, ha señalado que el escenario real es que las dos lenguas del país como son el catalán y el castellano «no son iguales y por tanto hace falta una política de refuerzo. Si el catalán se percibe como una lengua que no tiene el mismo prestigio a nivel social y académico se hace necesaria una acción y las universidades tenemos que estar al frente», ha señalado, explicando que en este sentido la política de la universidad pasa por establecer y controlar unos indicadores sobre el uso del catalán.
Por su parte, Laura Howard, presidenta de la Asociación Europea para la Educación Internacional (2014-2016) y profesora en la Universidad de Cádiz, también ha advertido de los peligros de no velar por la protección de las lenguas, por ejemplo, ante el uso del inglés como idioma científico, recordando que existen estudios que muestran cómo el uso exclusivo de esta lengua en máster y estudios superiores «crea un empobrecimiento de las lenguas del país que empiezan a carecer de términos para hablar de ciertas materias».  Howard ha defendido asimismo el valor del multilingüismo y el aprendizaje de idiomas independientemente de cuáles sean, señalando que «haber estudiado en un ambiente multilingüe demuestra que esa persona es capaz de aprender y defenderse de un idioma. Y eso también se valora fuera, no solo el idioma concreto, sino la capacidad de tener competencias en diferentes lenguas». Del mismo modo, Jerónimo Porras, vicepresidente  de UBE Corporation Europe S.A.,  ha destacado como muy positivo, enriquecedor y valioso el aprendizaje de lenguas, recordando que cuando él cursaba sus estudios de Química Industrial en el Colegio Universitario Castellón la posibilidad de estudiar idiomas no existía. «Que las universidades ofrezcan estas posibilidades creo que es un logro imprescindible. No se trata de obligar pero sí de dar opciones necesarias».
Tanto el catedrático de Física y presidente del Barcelona Institut of Science and Technology y de la European University Association, Rolf Tarrach, como el vicepresidente del Consejo Social de la UJI y de la Comisión des Affaires Européennes de la Unión Internacional del Notariado, Ernesto Tarragón, han coincidido en mostrar reticencias ante la obligatoriedad de cursar y acreditar el conocimiento de lenguas en el ámbito universitario. En este sentido, en el caso de la UJI, Ernesto Tarragón considera que es necesario defender e impulsar el valenciano, tal y como establecen los estatutos de la Universidad, pero no como elemento de internacionalización. «La auténtica riqueza de los idiomas es poderlos compartir sin exigencias», ha afirmado, defendiendo la apuesta por un multilingüismo que favorezca compartir lenguas en las aulas frente al establecimiento de itinerarios que encierren los idiomas. Rolf Tarrach ha incidido, por su parte, en la necesidad de aprender los idiomas «lo antes posible, en edades tempranas, la universidad no es el lugar adecuado». Entre las opciones para fomentar el multilingüismo en las universidades considera que «siempre puede ser una buena opción que al menos un 5% de los créditos los estudiantes los puedan hacer en los idiomas de la universidad«, instando a ofrecer contenidos de interés para fomentar el interés por las lenguas.
Imágenes