Valencià:
La Universitat Jaume I ha celebrat la Jornada sobre Transparència i Bon Govern en la qual destacats acadèmics nacionals i internacionals al costat d'experts  de l'Administració i del Govern valencià han analitzat aspectes com ara les perspectives dels consells de transparència, el bon govern i la transparència en l'àmbit local.
La inauguració de la jornada ha sigut a càrrec de la secretària Autonòmica de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació, Zulima Pérez, i el secretari general de l'UJI, José Luis Blasco. La secretària ha destacat la importància de la rendició de comptes i la transparència per tal de recuperar la confiança dels ciutadans i la legitimitat. «La transparència és també la base per a la participació no manipulada, per la qual cosa és fonamental que la ciutadania tinga tota la informació i accés a les fonts primàries per a participar de forma no mediatitzada», ha afirmat.
A continuació s’ha celebrat la taula redona «Els consells de transparència. Perspectives comparades», moderada per la professora de l’UJI Marta Oller, i que ha comptat amb la participació de Ricardo García Macho, president del Consell de Transparència, Accés a la Informació Pública i Bon Govern de la Comunitat Valenciana i catedràtic de l’UJI; Karl-Peter Sommermann, catedràtic de la Deutsche Universität für Verwaltungswissenschaften Speyer; Javier Barnes, catedràtic de la Universitat de Huelva, i Oriol Mir, vicepresident de la Comissió de Garantia del Dret d'Accés a la Informació Pública de Catalunya i catedràtic de la Universitat de Barcelona.
García Macho ha destacat la pèrdua de legitimitat del sistema polític a Espanya, que ha propiciat un interès per part de la ciutadania d’obrir noves vies de participació perquè els seus interessos siguen tinguts en compte. En aquest sentit, ha explicat que la capacitat de decidir del ciutadà està vinculada al dret d’accés a la informació, però aquest no està reconegut com un dret fonamental, encara que sí està relacionat amb el de la intimitat i els consells de transparència estan intentant pal·liar aquest desavantatge. «L'enorme importància del fet que el ciutadà sàpiga i puga prendre decisions pot ser un handicap si hi ha un xoc amb el dret a la intimitat. Els límits del dret a l’accés a la informació són excessivament amplis», ha apuntat. Així mateix, ha posat en relleu la situació crítica i precària del Consell de Transparència valencià amb una llista de competències massa àmplia, falta de recursos i falta d'independència orgànica per a exercir la seua funció de forma adequada, «una funció essencial perquè el sistema democràtic funcione millor», ha conclòs.
Per la seua part, Mir ha fet una presentació del funcionament de la Comissió de Garantia del Dret d’Accés a la Informació Pública (GAIP) de Catalunya en els primers 15 mesos d’activitat. Segons ha explicat, la GAIP se centra en el dret a l’accés a la informació perquè segueix un model de separació d’autoritats on la protecció de dades es duu a terme des d’un organisme diferent, encara que es treballe estretament entre ambdues. A més, ha destacat que és un òrgan de designació parlamentaria i que té plena independència orgànica i funcional. Així, la GAIP s’encarrega de gestionar les reclamacions de la ciutadania quan necessita obtenir informació i no l’aconsegueix i suposa una alternativa al recurs administratiu. També ha aportat algunes xifres, com ara les 367 reclamacions rebudes, amb 230 resolucions, 28 acords de mediació, i 60 inadmissions.
Al seu torn, Sommermann ha fet un repàs de les lleis de transparència i mecanismes d’implementació a Alemanya. Segons ha explicat el catedràtic, a Alemanya es parteix de dos elements fonamentals: la importància de la protecció de dades i el principi de publicitat limitada dels expedients. Partint d’aquesta base, ha assenyalat que en primer lloc es van adoptar lleis de lliure accés a la informació com a transposició del dret europeu però amb reticència i en l’actualitat encara hi ha regions que no la tenen, concretament 4 de 16. Quant a la nova fase de desenvolupament ha destacat que hi ha una nova dimensió democràtica amb un ciutadà participatiu que reclama estar informat a través de l’apertura i transparència de les administracions per a comprovar les seues decisions. Com a mecanismes d’implementació ha citat la creació d’un comissionat independent i el control amb els tribunals administratius. Com a conclusió, ha apuntat que la legislació a Alemanya presenta un mapa asimètric amb tres velocitats: sense lleis al respecte, amb lleis d’informació i amb lleis de transparència.
Finalment, Barnes ha subratllat la importància dels processos administratius en el cas de l’accés a la informació. Així, ha apuntat quatre consideracions: el procés administratiu i el dret d’accés tenen una dependència absoluta perquè «aquest dret es materialitza a través del procediment i, per tant, el contingut i els límits del dret s’evidencien al llarg d'aquest. Si hi ha obstacles o terminis llargs estem ofegant el dret, per la qual cosa regular el procediment és regular el dret». En segon lloc, ha assenyalat que aquest procediment no sols és decisori, sinó que implica una activitat material que té molta rellevància i de la qual no s’estableix res a la llei. En tercer lloc, ha afirmat que la llei s’ha quedat curta quant al dret de la informació sobre organismes privats que participen en la cadena regulatòria, als quals també se’ls hauria d’exigir transparència. Finalment, el catedràtic també considera important tenir en compte la fugacitat de la informació i ha plantejat la qüestió de si s’haurien d’establir dos processos diferents segons si la velocitat és determinant i clau en el procés judicial per la fugacitat i rellevància de les dades.
La jornada ha sigut organitzada per la Universitat Jaume I i la Conselleria de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació.
Fotografies

Español:
La Universitat Jaume I ha celebrado la Jornada sobre Transparencia y Buen Gobierno en la que destacados académicos nacionales e internacionales junto a expertos de la Administración y del Gobierno valenciano han analizado aspectos como las perspectivas de los consejos de transparencia, el buen gobierno y la transparencia en el ámbito local. 
La inauguración de la jornada ha sido a cargo de la secretaria Autonómica de Transparencia, Responsabilidad Social, Participación y Cooperación, Zulima Pérez, y el secretario general de la UJI, José Luis Blasco. La secretaria ha destacado la importancia de la rendición de cuentas y la transparencia para recuperar la confianza de los ciudadanos y la legitimidad. «La transparencia es también la base para la participación no manipulada, por lo que es fundamental que la ciudadanía tenga toda la información y acceso a las fuentes primarias para participar de forma no mediatizada», ha afirmado.
A continuación se ha celebrado la mesa redonda «Los Consejos de Transparencia. Perspectivas comparadas», moderada por la profesora de la UJI Marta Oller, y que ha contado con la participación de Ricardo García Macho, presidente del Consejo de Transparencia, Acceso a la Información Pública y Buen Gobierno de la Comunidad Valenciana y catedrático de la UJI; Karl-Peter Sommermann, catedrático de la Deutsche Universität für Verwaltungswissenschaften Speyer; Javier Barnes, catedrático de la Universidad de Huelva, y Oriol Mir, vicepresidente de la Comisión de Garantía del Derecho de Acceso a la Información Pública de Cataluña y catedrático de la Universitat de Barcelona.
García Macho ha destacado la pérdida de legitimidad del sistema político en España que ha propiciado un interés por parte de la ciudadanía de abrir nuevas vías de participación para que sus intereses sean tenidos en cuenta. En este sentido, ha explicado que la capacidad de decidir del ciudadano está vinculada al derecho de acceso a la información, pero éste no está reconocido como un derecho fundamental, aunque sí está relacionado con el de la intimidad y los consejos de transparencia están intentando paliar esta desventaja. «La enorme importancia de que el ciudadano sepa y pueda tomar decisiones puede ser un handicap si hay un choque con el derecho a la intimidad. Los límites del derecho al acceso a la información son excesivamente amplios», ha apuntado. Así mismo, ha puesto de relieve la situación crítica y precaria del Consejo de Transparencia valenciano con una lista de competencias demasiado amplia, falta de recursos y falta de independencia orgánica para ejercer su función de forma adecuada, «una función esencial para que el sistema democrático funcione mejor», ha concluido.
Por su parte, Mir ha hecho una presentación del funcionamiento de la Comisión de Garantía del Derecho de Acceso a la Información Pública (GAIP) de Cataluña en los primeros 15 meses de actividad. Según ha explicado, la GAIP se centra en el derecho al acceso a la información porque sigue un modelo de separación de autoridades donde la protección de datos se lleva a cabo desde un organismo diferente, aunque se trabaje estrechamente entre ambas. Además, ha destacado que es un órgano de designación parlamentaria y que tiene plena independencia orgánica y funcional. Así, la GAIP se encarga de gestionar las reclamaciones de la ciudadanía cuando necesita obtener información y no lo consigue y supone una alternativa al recurso administrativo. También ha aportado algunas cifras como, por ejemplo, las 367 reclamaciones recibidas, con 230 resoluciones, 28 acuerdos de mediación, y 60 inadmisiones. 
En su turno, Sommermann ha hecho un repaso de las leyes de transparencia y mecanismos de implementación en Alemania. Según ha explicado el catedrático, en Alemania se parte de dos elementos fundamentales: la importancia de la protección de datos y el principio de publicidad limitada de los expedientes. Partiendo de esta base, ha señalado que en primer lugar se adoptaron leyes de libre acceso a la información como transposición del derecho europeo pero con reticencia y en la actualidad todavía hay regiones que no la tienen, concretamente 4 de 16. En cuanto a la nueva fase de desarrollo ha destacado que hay una nueva dimensión democrática con un ciudadano participativo que reclama estar informado a través de la apertura y transparencia de las administraciones para comprobar las decisiones. Como mecanismos de implementación ha citado la creación de un comisionado independiente y el control con los tribunales administrativos. Como conclusión ha apuntado que la legislación en Alemania presenta un mapa asimétrico con tres velocidades: sin leyes al respeto, con leyes de información y con leyes de transparencia.
Finalmente, Barnes ha subrayado la importancia de los procesos administrativos en el caso del acceso a la información. Así, ha apuntado cuatro consideraciones: el proceso administrativo y el derecho de acceso tienen una dependencia absoluta porque «este derecho se materializa a través del procedimiento y, por tanto, el contenido y los límites de los derecho se evidencian a lo largo del mismo. Si hay obstáculos o plazos largos estamos ahogando el derecho, por lo que regular el procedimiento es regular el derecho». En segundo lugar, ha señalado que este procedimiento no sólo es decisorio, sino que implica una actividad material que tiene mucha relevancia y de la cual no se establece nada en la ley. En tercer lugar, ha afirmado que la ley se ha quedado corta en cuanto al derecho de la información sobre organismos privados que participan en la cadena regulatoria, a los que también se les tendría que exigir transparencia. Finalmente, el catedrático también considera importante tener en cuenta la fugacidad de la información y ha planteado la cuestión de si se tendrían que establecer dos procesos diferentes según si la velocidad es determinante y clave en el proceso judicial por la fugacidad y relevancia de los datos.
La jornada ha sido organizada por la Universitat Jaume I y la Conselleria de Transparencia, Responsabilidad Social, Participación y Cooperación.
Fotografías