Valencià:
Ana María Sánchez Pérez, professora del Departament de Medicina de la Universitat Jaume I, va abordar en el segon Seminari de Recerca en Biomedicina SIB-UJI, celebrat el passat 14 d'octubre, els efectes dels pèptids de la superfamília de la insulina en el cervell.


	Segons va explicar Sánchez Pérez, els pèptids com la insulina afecten la modulació de funcions cognitives i emocionals cerebrals. «En un model de ratolí en què s'ha modificat genèticament la via d'actuació de la insulina, descobrim que la integritat d'aquesta via era fonamental per a l'adquisició de la memòria espacial, dependent de l'hipocamp», va assenyalar. Sobre aquest tema, va destacar la importància d'aquests resultats, ja que l'hipocamp és una regió del cervell necessària per a l'adquisició de noves memòries que no només està molt danyat en malalties com l'Alzheimer, sinó que també presenta una deterioració durant l'envelliment.


	D'altra banda, va abordar els resultats obtinguts de les recerques amb la relaxina 3, un altre pèptid de la superfamília de les insulines que ha emergit recentment com un important modulador d'aspectes neuroendocrins i emocionals. Concretament, va explicar el paper que té aquest pèptid en la regulació dels circuits de memòria-por. «La por és important, permet que animals i éssers humans reconeguen fonts de perill i adopten una resposta de comportament apropiat. No obstant això, cal modular-la; la por ha de desaparèixer quan el perill ha passat, d'una altra forma es converteix en quelcom negatiu, que impedeix el desenvolupament normal de l'activitat», va apuntar.


	En aquesta línia, les recerques han demostrat que la relaxina 3, sintetitzada en zones molt concretes del cervell, té un paper essencial en la modulació de la por condicionada. «Amb un model animal hem demostrat que la integritat del circuit de relaxina 3 és necessària per a extingir pors adquirides. Aquestes dades són molt rellevants per a entendre i tractar alteracions en humans, l'exemple més il·lustratiu dels quals és la síndrome de l'estrès postraumàtic i aspectes de l'espectre esquizofrènic», va explicar la investigadora. En aquest sentit, Sánchez Pérez va presentar les primeres dades sobre algunes estratègies encaminades a realitzar teràpies gèniques que incidisquen en els mecanismes moleculars que regulen aquests processos cognitius i emocionals.


	Altres notícies de la FCS:

La Universitat Jaume I i l'Hospital Provincial intercanviaran fons documentals per a afavorir la recerca i formació

Pacients crònics denuncien les greus conseqüències de les retallades per a les persones afectades per aquest tipus de malalties

Èxit de participació en les jornades esportives de la Facultat de Ciències de la Salut

Investigadors aborden noves tècniques d'anàlisi per a assajos cel·lulars a l’UJI

Español:
Ana María Sánchez Pérez, profesora del Departamento de Medicina de la Universitat Jaume I, abordó en el segundo Seminario de Investigación en Biomedicina SIB-UJI, celebrado el pasado 14 de octubre, los efectos de los péptidos de la superfamilia de la insulina en el cerebro.


	Según explicó Sánchez Pérez, los péptidos como la insulina afectan a la modulación de funciones cognitivas y emocionales cerebrales. «En un modelo de ratón en el que se ha modificado genéticamente la vía de actuación de la insulina, descubrimos que la integridad de esa vía era fundamental para la adquisición de la memoria espacial, dependiente del hipocampo», señaló. Al respecto, destacó la importancia de estos resultados, ya que el hipocampo es una región del cerebro necesaria para la adquisición de nuevas memorias que no sólo está muy dañado en enfermedades como el Alzheimer, sino que también presenta un deterioro durante el envejecimiento.


	Por otra parte, abordó los resultados obtenidos de las investigaciones con la relaxina 3, otro péptido de la superfamilia de las insulinas que ha emergido recientemente como un importante modulador de aspectos neuroendocrinos y emocionales. Concretamente, explicó el papel que tiene este péptido en la regulación de los circuitos de memoria-miedo. «El miedo es importante, permite que animales y seres humanos reconozcan fuentes de peligro y adopten una respuesta de comportamiento apropiado. Sin embargo, hay que modularlo; el miedo debe desaparecer cuando el peligro ha pasado, de otra forma se convierte en algo negativo, que impide el desarrollo normal de la actividad», apuntó.


	En esta línea, las investigaciones han demostrado que la relaxina 3, sintetizada en zonas muy concretas del cerebro, tiene un papel esencial en la modulación del miedo condicionado. «Con un modelo animal hemos demostrado que la integridad del circuito de relaxina 3 es necesaria para extinguir miedos adquiridos. Estos datos son muy relevantes para entender y tratar alteraciones en humanos, cuyo ejemplo más ilustrativo es el síndrome del estrés postraumático y aspectos del espectro esquizofrénico», explicó la investigadora. En este sentido, Sánchez Pérez presentó los primeros datos sobre algunas estrategias encaminadas a realizar terapias génicas que incidan en los mecanismos moleculares que regulan estos procesos cognitivos y emocionales.


	Otras noticias de la FCS:

La Universitat Jaume I y el Hospital Provincial intercambiarán fondos documentales para favorecer la investigación y formación

Pacientes crónicos denuncian las graves consecuencias de los recortes para las personas afectadas por este tipo de enfermedades

Éxito de participación en las jornadas deportivas de la Facultad de Ciencias de la Salud

Investigadores abordan nuevas técnicas de análisis para ensayos celulares en la UJI