Valencià:
Creu que hi ha suficients bancs per a asseure's al seu carrer? Té algun problema quan accedeix a la seua sucursal bancària o al seu centre de salut? L'autobús passa amb suficient freqüència? Són algunes de les preguntes que s'han plantejat a les prop de 40 persones que han participat en els últims dos mesos en els grups focals dins del projecte «Castelló: Ciutat Amigable amb les Persones Majors», que desenvolupa la Càtedra Cuatroochenta d'Intel·ligència Artificial, Salut i Benestar de la Universitat Jaume I junt amb l’Ajuntament de Castelló de la Plana amb l'objectiu de saber el que la gent gran pensa i espera de la ciutat.


La Càtedra i l'Ajuntament han organitzat nou grups de debat, sis dels quals han estat formats per persones majors de 60 anys, els altres dos per representants d'empreses i centres públics i un últim grup integrat per persones cuidadores.


En les reunions realitzades es van abordar les vuit àrees proposades en la Guia de l'OMS sobre Ciutats Amigables amb les Persones Majors relacionades amb l'entorn físic, l'entorn social i cultural, comunicació i informació i serveis socials i salut. En totes les àrees, els participants van tenir l'oportunitat d'esmentar aspectes negatius i positius, així com suggerir propostes de millora o solucions a les diferents problemàtiques detectades.


En els diferents grups focals es van avaluar aspectes com l'estat dels carrers i l'accessibilitat a edificis, així com tot el relatiu al transport com un element clau per a facilitar la mobilitat de les persones majors en la seua ciutat. Els participants també van aportar idees sobre l'oferta actual d'esdeveniments i activitats disponibles, les oportunitats d'associacionisme, l’edadisme, la soledat no desitjada i la comunicació intergeneracional, entre altres. També es va parlar sobre la bretxa digital i la imatge de les persones majors a través dels mitjans de comunicació. I sobre els serveis socials i de salut, el propòsit va ser avaluar si aquests són accessibles i assequibles per a les persones majors, així com també si disposen dels recursos i serveis necessaris per a atendre les necessitats d'aquest col·lectiu.


Els participants van ser seleccionats tenint en compte la inclusió de persones en diferents rangs d'edat, residents en diferents districtes de la ciutat i amb diferents estatus socioeconòmics, de tal forma que es garantira la representativitat de tot el col·lectiu de persones d'edat avançada de Castelló. Entre les empreses i centres públics participants es troben representants de diferents centres sociosanitaris (centres de dia per a majors i residències) amb diferents perfils professionals (fisioteràpia, psicologia, infermeria i teràpia ocupacional). També es va comptar amb la presència de representants de diferents associacions i negocis locals.


De manera complementària als grups focals, la Càtedra també es troba en l'actualitat recollint informació a través d'una enquesta per a persones majors de 60 anys que visquen a la ciutat de Castelló. A més de les vuit àrees esmentades, també es recull informació sobre el benestar psicològic de les persones majors, l'ús de TIC i la formació en diferents àmbits tecnològics.

Estudi diagnòstic per a promoure l'envelliment actiu i saludable


El projecte s'emmarca dins de la Xarxa Mundial de Ciutats i Comunitats Amigables amb les Persones Majors promoguda per l'Organització Mundial de la Salut (OMS) l'objectiu de la qual és la creació de recursos que faciliten un envelliment saludable i actiu. A més, s'alinea amb l'Agenda 2030 sobre el Desenvolupament Sostenible aprovada per l'Organització de Nacions Unides (ONU).


La ciutat de Castelló va entrar a formar part d'aquesta xarxa en 2014. Dos anys més tard va realitzar el seu primer Pla d'Acció. Aquest 2022, l'Ajuntament de Castelló ha iniciat la preparació del segon Pla d'Acció i ha encarregat a la Universitat Jaume I l'elaboració del nou estudi diagnòstic, que es preveu que es publique durant l'any vinent 2023. Això posarà fi a la primera fase del projecte i a partir de llavors començarà la segona fase, l'objectiu de la qual és plasmar en el Pla d'Acció diferents propostes de millora aportades pels participants en els grups focals.

Español:
¿Cree que hay suficientes bancos para sentarse en su calle? ¿Tiene algún problema cuando accede a su sucursal bancaria o a su centro de salud? ¿El autobús pasa con suficiente frecuencia? Son algunas de las preguntas que se han planteado a las cerca de 40 personas que han participado en los últimos dos meses en los grupos focales dentro del proyecto «Castelló: Ciudad Amigable con las Personas Mayores», que desarrolla la Cátedra Cuatroochenta de Inteligencia Artificial, Salud y Bienestar de la Universitat Jaume I junto al Ayuntamiento de Castelló de la Plana con el objetivo de saber lo que la gente mayor piensa y espera de la ciudad.
La Cátedra y el Ayuntamiento han organizado nueve grupos de debate, seis de los cuales han estado formados por personas mayores de 60 años, los otros dos por representantes de empresas y centros públicos y un último grupo integrado por personas cuidadoras. 
En las reuniones realizadas se abordaron las ocho áreas propuestas en la Guía de la OMS sobre Ciudades Amigables con las Personas Mayores relacionadas con el entorno físico, el entorno social y cultural, comunicación e información y servicios sociales y salud. En todas ellas los participantes tuvieron la oportunidad de mencionar aspectos negativos y positivos, así como sugerir propuestas de mejora o soluciones a las distintas problemáticas detectadas.
En los diferentes grupos focales se evaluaron aspectos como el estado de las calles y la accesibilidad a edificios, así como todo lo relativo al transporte como un elemento clave para facilitar la movilidad de las personas mayores en su ciudad. Los participantes también aportaron ideas sobre la oferta actual de eventos y actividades disponibles, las oportunidades de asociacionismo, el edadismo, la soledad no deseada o la comunicación intergeneracional, entre otras. También se habló sobre la brecha digital y la imagen de las personas mayores a través de los medios de comunicación. Y sobre los servicios sociales y de salud, el propósito fue evaluar si estos son accesibles y asequibles para las personas mayores, así como también si disponen de los recursos y servicios necesarios para atender las necesidades de este colectivo.
Los participantes fueron seleccionados teniendo en cuenta la inclusión de personas en diferentes rangos de edad, residentes en diferentes distritos de la ciudad y con diferentes estatus socioeconómicos de tal forma que se garantizara la representatividad de todo el colectivo de personas de edad avanzada de Castelló. Entre las empresas y centros públicos participantes se encuentran representantes de distintos centros sociosanitarios (centros de día para mayores y residencias) con distintos perfiles profesionales (fisioterapia, psicología, enfermería y terapia ocupacional). También se contó con la presencia de representantes de diferentes asociaciones y negocios locales.
De forma complementaria a los grupos focales, la Cátedra también se encuentra en la actualidad recogiendo información a través de una encuesta para personas mayores de 60 años que vivan en la ciudad de Castelló. Además de las ocho áreas mencionadas, también se recoge información acerca del bienestar psicológico de las personas mayores, el uso de TIC y la formación en distintos ámbitos tecnológicos.
Estudio diagnóstico para promover el envejecimiento activo y saludable 
El proyecto se enmarca dentro de la Red Mundial de Ciudades y Comunidades Amigables con las Personas Mayores promovida por la Organización Mundial de la Salud (OMS) cuyo objetivo es la creación de recursos que faciliten un envejecimiento saludable y activo. Además, se alinea con la Agenda 2030 sobre el Desarrollo Sostenible aprobada por la Organización de Naciones Unidas (ONU).
La ciudad de Castelló entró a formar parte de esta red en 2014. Dos años más tarde realizó su primer Plan de Acción. Este 2022, el Ayuntamiento de Castelló ha iniciado la preparación del segundo Plan de Acción y ha encargado a la Universitat Jaume I la elaboración del nuevo estudio diagnóstico, que se prevé que se publique durante el próximo año 2023.  Esto pondrá fin a la primera fase del proyecto y a partir de entonces dará comienzo la segunda fase, cuyo objetivo es plasmar en el Plan de Acción diferentes propuestas de mejora aportadas por los participantes en los grupos focales.