Valencià:
L'Escola de Doctorat de la Universitat Jaume I de Castelló ha dut a terme la primera defensa online d'una tesi doctoral durant la quarantena imposada per l'estat d'alarma amb motiu de la crisi de la COVID-19. La doctoranda Carla Carratalá Ros, del programa de Doctorat de Psicologia, ha defensat el treball de recerca titulat «Involvement of dopamine in the regulation of dysfunctions related to depression in rodent models: motivation vs emotional symptoms» (Implicació de la dopamina en la regulació de disfuncions relacionades amb la depressió en models de rosegadors: motivació vs símptomes emocionals) i ha obtingut la qualificació d'excel·lent cum laude amb esment internacional.
Per a la defensa es van habilitar dos canals de Meet, un de privat per al tribunal (per a poder fer les deliberacions) i un de públic perquè totes aquelles persones que volgueren participar pogueren fer-ho (es va fer el corresponent anunci com en el cas de les tesis presencials) i es va gravar aquesta última sessió, assegurant així la possibilitat de revisió i comprovació. Carratalá ha declarat que, malgrat que els moments previs van ser «una mica estranys» per la incertesa, tot es va realitzar «de manera normal i sense cap contratemps». La doctoranta ha donat les gràcies per la coordinació i el treball de l'Escola de Doctorat perquè «m'han permés defensar la tesi i, així, poder seguir amb la meua formació».
«El final de la tesi va ser un moment bonic perquè finalitzes una etapa però, al mateix temps, per a mi també ha sigut estrany ja que no he pogut celebrar amb normalitat», ha volgut destacar Carratalá, qui assegura haver trobat a faltar la presència del seu grup de laboratori, la seua família i les seues amigues en la defensa i la posterior celebració. No obstant això, té clar que «ja hi haurà temps per a tot això» i subratlla sentir-se agraïda per poder realitzar la defensa i la forma en la qual tot es va desenvolupar.
La nova doctora de l'UJI forma part del grup d'investigació NEUROMOTIV (Neurofarmalogia de la Conducta Motivada) i és personal investigador postdoctoral del Departament de Psicologia Bàsica, Clínica i Psicobiologia. Els directors de la seua tesi han sigut el professor John Salamonce de la Universitat de Connecticut i la professora i directora de l'Escola de Doctorat, Mercè Correa Sanz, i el tribunal per a la defensa ha estat format per Ferran Martínez García (UJI) qui va assistir presencialment a la lectura; Olga Valverde de la Universitat Pompeu Fabra i Mariana Pereira de la University of Massachusetts (USA), que van assistir per videoconferència.
La Universitat Jaume I havia interromput, en l'àmbit dels estudis de Doctorat, els termes dels processos en marxa i havia suspés totes les activitats del Programa de Formació Transversal i de cadascun dels programes, així com la defensa de les tesis doctorals. No obstant això, mantenia la defensa d'aquelles tesis doctorals l'ajornament de les quals poguera causar un perjudici al doctorand o doctoranda, com en aquest cas en el qual la investigadora havia d'acreditar la seua condició de doctora per a mantindre el seu contracte postdoctoral.
Mercè Correa, directora de l'Escola de Doctorat, ha explicat que existeixen 15 tesi més en tràmit, 7 de les quals estan ja en depòsit però que, de moment, han ajornat la data de lectura perquè «no existeix cap circumstància de gravetat que requerisca la defensa íntegrament per videoconferència». No obstant això, hi ha diverses persones que estaran en situació de «circumstància agreujant» a mitjan mes de maig, però que han manifestat a l'UJI la seua intenció d'esperar. «Si per a llavors no hem tornat a la normalitat, autoritzarem la defensa via telemàtica», ha afegit Corretja en aquest sentit, qui a més assegura que l'UJI manté la tramitació de totes les tesis que s'estan finalitzat.
El paper de la dopamina en els processos motivacionals de la depressió

La depressió es caracteritza per un conjunt de símptomes fonamentals com l'afecte negatiu o l'humor depressiu. No obstant això, aquest trastorn també inclou símptomes motivacionals com la anergia, fatiga o alentiment psicomotor. Aquests símptomes són molt resistents a tractament i amb freqüència romanen com a símptomes residuals després de la teràpia farmacològica.


De fet, el tipus d'antidepressius més comú (inhibidors de la recaptación de serotonina) són útils per a tractar els símptomes emocionals o ansiosos que apareixen, però s'ha observat que són relativament ineficaços per a tractar els símptomes motivacionals.

Se suggereix que aquests símptomes motivacionals estan relacionats amb alteracions en la dopamina (DA) mesolímbica i amb circuits relacionats del prosencèfal.


La tesi realitzada per Carla Carratalá Ros ha caracteritzat l'impacte de la depleción de dopamina i la reversió d'aquesta depleción mitjançant l'administració de diferents antidepressius en diversos models animals que avaluen l'activació conductual i ha estudiat també en models d'ansietat en rosegadors, un símptoma comú en algunes persones amb depressió.


Mitjançant la realització d'aquests experiments s'ha observat que hi ha un important component dopaminèrgic involucrat en la regulació de l'activació conductual que es produeix tant en resposta a una situació estressant com en la selecció d'estímuls altament actius. Els fàrmacs que interactuen amb la transmissió dopaminèrgica no van tenir cap efecte sobre paràmetres d'ansietat, però en el cas de la Fluoxetina (Prozac) va exercir un efecte ansiogénico suggerint que la DA no es troba involucrada en processos emocionals sinó més aviat en processos motivacionals.


A més, coneixent que hi ha diferències entre homes i dones en la progressió de la depressió i en la resposta farmacoterapèutica, també es va avaluar la resposta conductual de femelles i mascles ratolins trobant diferències entre sexes en la resposta farmacològica a alteracions en la conducta activacional: la fluoxetina va empitjorar l'execució dels ratolins mascles però va produir una resposta «terapèutica» en ratolins femelles mentre que el bupropion va actuar per igual en tots dos sexes.


Els resultats d'aquesta tesi segueixen el «Research Domain Criterion (RDoC)» en el qual s'explica la importància de descriure els circuits neurals que mesuraven símptomes específics en psicopatologia en lloc de centrar-se en les categories diagnòstiques tradicionals.

Español:
La Escuela de Doctorado de la Universitat Jaume I de Castelló ha llevado a cabo la primera defensa online de una tesis doctoral durante la cuarentena impuesta por el estado de alarma con motivo de la crisis del COVID-19. La doctoranda Carla Carratalá Ros, del programa de Doctorado de Psicología, ha defendido el trabajo de investigación titulado «Involvement of dopamine in the regulation of dysfunctions related to depression in rodent models: motivation vs emotional symptoms» (Implicación de la dopamina en la regulación de disfunciones relacionadas con la depresión en modelos de roedores: motivación vs síntomas emocionales) y ha obtenido la calificación de Sobresaliente Cum Laude con mención Internacional.
Para la defensa se habilitaron dos canales de meet, uno privado para el tribunal (para poder hacer las deliberaciones) y uno público para que todas aquellas personas que quisieran participar pudieran hacerlo (se hizo el correspondiente anuncio como en el caso de las tesis presenciales) y se grabó esta última sesión, asegurando así la posibilidad de revisión y comprobación. Carratalá ha declarado que, pese a que los momentos previos fueron «un poco tensos» por la incertidumbre, todo se realizó «de forma normal y sin ningún percance». La doctoranta ha dado las gracias por la coordinación y el trabajo de la Escuela de Doctorado porque «me han permitido defender la tesis y, así, poder seguir con mi formación».
«El final de la tesis fue un momento bonito porque finalizas una etapa pero, al mismo tiempo, para mí también ha sido raro ya que no he podido celebrar con normalidad», ha querido destacar Carratalá, quien asegura haber echado de menos la presencia de su grupo de laboratorio, su familia y sus amigas en la defensa y la posterior celebración. Sin embargo, tiene claro que «ya habrá tiempo para todo ello» y subraya sentirse agradecida por poder realizar la defensa y la forma en la que todo se desarrolló.
La nueva doctora de la UJI forma parte del grupo de investigación NEUROMOTIV (Neurofarmalogía de la Conducta Motivada) y es personal investigador postdoctoral del Departamento de Psicología Básica, Clínica y Psicobiología. Los directores de su tesis han sido el profesor John Salamonce de la Universidad de Connecticut y la profesora i directora de la Escuela de Doctorado, Mercè Correa Sanz, i el tribunal para la defensa ha estado formado por Ferran Martínez García (UJI) quien asistió presencialmente a la lectura; Olga Valverde de la Universitat Pompeu Fabra i Mariana Pereira de la University of Massachusetts (USA), quienes asistieron por videoconferencia.
La Universitat Jaume I había interrumpido, en el ámbito de los estudios de Doctorado, los términos de los procesos en marcha y había suspendido todas las actividades del Programa de Formación Transversal y de cada uno de los programas, así como la defensa de las tesis doctorales. Sin embargo, mantenía la defensa de aquellas tesis doctorales cuyo aplazamiento pudiera causar un perjuicio al doctorando o doctoranda, como en este caso en el que la investigadora debía acreditar su condición de doctora para mantener su contrato postdoctoral.
Mercè Correa, directora de la Escuela de Doctorado ha explicado que existen 15 tesis más en trámite, 7 de las cuales están ya en depósito pero que, de momento, han aplazado la fecha de lectura puesto que «no existe ninguna circunstancia de gravedad que requiera la defensa íntegramente por videoconferencia». Sin embargo, existen varias personas que estarán en situación de «circunstancia agravante» a mediados del mes de mayo, pero que han manifestado a la UJI su intención de esperar por ahora. «Si para entonces no hemos vuelto a la normalidad, autorizaremos la defensa vía telemática», ha añadido Correa en este sentido, quien además asegura que la UJI mantiene la tramitación de todas las tesis que se están finalizado.
El papel de la dopamina en los procesos motivacionales de la depresión
La depresión se caracteriza por un conjunto de síntomas fundamentales como el afecto negativo o el humor depresivo. Sin embargo, este trastorno también incluye síntomas motivacionales como la anergia, fatiga o enlentecimiento psicomotor. Estos síntomas son muy resistentes a tratamiento y con frecuencia permanecen como síntomas residuales tras la terapia farmacológica.
De hecho, el tipo de antidepresivos más común (inhibidores de la recaptación de serotonina) son útiles para tratar los síntomas emocionales o ansiosos que aparecen, pero se ha observado que son relativamente ineficaces para tratar los síntomas motivacionales. Se sugiere que estos síntomas motivacionales están relacionados con alteraciones en la dopamina (DA) mesolímbica y con circuitos relacionados del prosencéfalo.
La tesis realizada por Carla Carratalá Ros ha caracterizado el impacto de la depleción de dopamina y la reversión de esta depleción mediante la administración de diferentes antidepresivos en varios modelos animales que evalúan la activación conductual y ha estudiado también en modelos de ansiedad en roedores, un síntoma común en algunas personas con depresión.
Mediante la realización de estos experimentos se ha observado que hay un importante componente dopaminérgico involucrado en la regulación de la activación conductual que se produce tanto en respuesta a una situación estresante como en la selección de estímulos altamente activos. Los fármacos que interactúan con la transmisión dopaminérgica no tuvieron ningún efecto sobre parámetros de ansiedad, pero en el caso de la Fluoxetina (Prozac) ejerció un efecto ansiogénico sugiriendo que la DA no se encuentra involucrada en procesos emocionales sino más bien en procesos motivacionales.
Además, conociendo que hay diferencias entre hombres y mujeres en la progresión de la depresión y en la respuesta farmacoterapéutica, también se evaluó la respuesta conductual de hembras y machos ratones encontrando diferencias entre sexos en la respuesta farmacológica a alteraciones en la conducta activacional: la fluoxetina empeoró la ejecución de los ratones machos pero produjo una respuesta «terapéutica» en ratones hembras mientras que el bupropion actuó por igual en ambos sexos.
Los resultados de esta tesis siguen el «Research Domain Criterion (RDoC)» en el que se explica la importancia de describir los circuitos neurales que median síntomas específicos en psicopatología en lugar de centrarse en las categorías diagnósticas tradicionales.