Valencià:
El passat dimecres 29 de gener de 2014 va ser defensada a la sala de graus de la Facultat de Ciències Humanes i Socials la tesi doctoral titulada «Ética y deporte. Gestión ética de los servicios de deporte en la universidad», presentada per Óscar Chiva Bartoll, amb la direcció de la doctora Elsa González Esteban i el doctor Carlos Hernando Domingo. 


	Aquesta tesi representa una aportació original dins de l'àmbit de les ètiques aplicades que s'endinsa en el terreny de la gestió ètica de l'esport en la universitat. Per a fer-ho, traça una proposta de comprensió de l'esport en la universitat i de la seua gestió des d'una perspectiva hermenèutica, utilitzant l'ètica empresarial dialògica com a marc d'interpretació. El seu principal objectiu ha consistit a desenvolupar una ètica aplicada a la gestió dels serveis d'esport universitaris, a partir d'una aproximació metodològica hermenèutica-crítica. 


	En un primer moment, el pla de treball establert ha descrit els valors, principis i normes que donen sentit i legitimen la praxi dels serveis d'esports en la universitat. A partir d'aquesta anàlisi, en què a més de l'estructura i contingut del model espanyol s'han tingut en compte altres models destacats pertanyents a les societats occidentals, com el d'Estats Units, Canadà, Austràlia i Europa continental, s'ha conclòs que el bé intern dels serveis d'esports en la universitat, lluny del vessant d'esport-espectacle i competitiu que planeja sobre alguns dels referents internacionals comparats, radica en la promoció d'un model de pràctica física-esportiva amb caràcter saludable i educatiu, que a més de la comunitat universitària ha d'arribar al conjunt de la societat. 


	Posteriorment, s'ha proposat el model integral d'stakeholders com a accés metodològic procedimental amb el qual s'ha d'orientar i guiar la praxi cap al bé intern desvetllat. De l'aplicació del model integral d'stakeholders a les necessitats i idiosincràsia pròpia dels serveis d'esport universitaris, han emergit algunes directrius per a l'orientació de la seua gestió ètica, entre les quals destaquen: la concepció plural dels serveis a partir dels diferents stakeholders que els componen; la concepció del diàleg com a procediment per a la presa de decisions ètiques; la identificació dels stakeholders a partir d'atributs com ara el poder estratègic, el poder comunicatiu, la urgència i la legitimitat dels seus interessos; l'elaboració d'un mapa d'stakeholders i de les seues possibles coalicions, etc.


	Finalment, per a generar punts extrapolables a escala institucional, és a dir, aplicables a tot el model espanyol d'esport en la universitat, la tesi s'ha basat en la realitat i en els exemples concrets del servei d'esports de la Universitat Jaume I de Castelló. El desenvolupament teòric ha cristal·litzat en la proposta concreta d'eines i mecanismes per a la gestió ètica de la dimensió pública tals com: un codi ètic, un comitè d'ètica, informes de responsabilitat social i auditories ètiques que podrien ser d'implantació per a una gestió ètica del servei.


	Amb aquesta tesi internacional, el programa de doctorat interuniversitari amb Menció cap a l'Excel·lència aprofundeix en la seua línia de recerca aplicada i en la projecció internacional del Programa en Ètica i Democràcia.

Español:
El pasado miércoles 29 de enero de 2014 fue defendida en la Sala de Grados de  la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales la tesis doctoral titulada «Ética y deporte. Gestión ética de los servicios de deporte en la universidad», presentada por Óscar Chiva Bartoll, bajo la dirección de la doctora Elsa González Esteban y el doctor Carlos Hernando Domingo.


	Esta tesis representa una aportación original dentro del ámbito de las éticas aplicadas, adentrándose en el terreno de la gestión ética del deporte en la universidad. Para ello traza una propuesta de comprensión del deporte en la universidad y de su gestión desde una perspectiva hermenéutica, utilizando la ética empresarial dialógica como marco de interpretación. Su principal objetivo ha consistido en desarrollar una ética aplicada a la gestión de los servicios de deporte universitarios, a partir de una aproximación metodológica hermenéutico-crítica.


	En un primer momento el plan de trabajo establecido ha descrito los valores, principios y normas que dan sentido y legitiman la praxis de los servicios de deporte en la universidad. A partir de este análisis, en el que además de la estructura y contenido del modelo español se han tenido en cuenta otros modelos destacados pertenecientes a las sociedades occidentales, como el de Estados Unidos, Canadá, Australia y Europa continental, se ha concluido que el bien interno de los servicios de deporte en la universidad, lejos de la vertiente de deporte-espectáculo y competitivo que planea sobre algunos de los referentes internacionales comparados, radica en la promoción de un modelo de práctica físico-deportiva con carácter saludable y educativo, que además de a la comunidad universitaria debe llegar al conjunto de la sociedad.


	Posteriormente, se ha propuesto el modelo integral de stakeholders como acceso metodológico procedimental con el que orientar y guiar la praxis hacia el bien interno desvelado. De la aplicación del modelo integral de stakeholders a las necesidades e idiosincrasia propia de los servicios de deporte universitarios, han emergido algunas directrices para la orientación de su gestión ética, entre las que destacan: la concepción plural de los servicios a partir de los diferentes stakeholders que los componen; la concepción del diálogo como procedimiento para la toma de decisiones éticas; la identificación de los stakeholders a partir de atributos como el poder estratégico, el poder comunicativo, la urgencia y la legitimidad de sus intereses; la elaboración de un mapa de stakeholders y de sus posibles coaliciones, etc.


	Finalmente, para generar puntos extrapolables a nivel institucional, es decir, aplicables a todo el modelo español de deporte en la universidad, la tesis se ha apoyado en la realidad y en los ejemplos concretos del servicio de deportes de la Universitat Jaume I de Castellón. Por último, el desarrollo teórico ha cristalizado en la propuesta concreta de herramientas y mecanismos para la gestión ética de la dimensión pública tales como: un código ético, un comité de ética, informes de responsabilidad social y auditorías éticas que podrían ser de implantación para una gestión ética del servicio.


	Con esta tesis internacional, el programa de doctorado interuniversitario con Mención hacia la Excelencia ahonda en su línea de investigación aplicada y en la proyección internacional del Programa en Ética y Democracia.