Valencià:
Un equip científic, liderat des del Regne Unit i en el qual participen investigadors de la Universitat Jaume I, ha descobert el receptor d’una substància que activa les defenses d’una herbàcia, encara que a dosis altes en redueix el creixement. L’estudi dels mecanismes implicats ha permès crear exemplars mutants, els quals es beneficien només dels aspectes protectors d’aquest compost.


	«Les plantes presenten un sistema immunològic majoritàriament innat, ja que tenen les mateixes defenses des del seu naixement, encara que els estímuls que reben durant la seua vida, com ara l’addició de compostos químics, poden emmotllar-lo», assenyalen a l’Agència de Notícies Científiques SINC les investigadores espanyoles de la Universitat de Sheffield (Regne Unit) Ana López i Estrella Lluna, aquesta última titulada en Enginyeria Tècnica Agrícola per la Universitat Jaume I.


	Les científiques han participat en un estudi, coordinat per Jurriaan Ton, des del mateix centre i en el qual col·labora també l’investigador Víctor Flors, del Departament de Ciències Agràries i del Medi Ambient de la Universitat Jaume I (Castelló), que mostra alguns dels complexos mecanismes que estan darrere de les defenses vegetals. Els detalls es publiquen en la revista Nature Chemical Biology.


	En concret, el treball s’ha centrat a veure com actua una proteïna de l’herbàcia Arabidopsis thaliana quan se li subministra àcid β-aminobutíric (BABA), una substància que estimula el seu sistema immune, però que a dosis altes en redueix el creixement.


	La proteïna es denomina IBI1 i funciona com a receptor de BABA, encara que també com a inductora d’ARN de transferència (ARNt) el qual, al seu torn, mitjançant diversos processos intermedis, acaba per limitar el desenvolupament de la planta.

Dues rutes diferents


	«La troballa d’aquest receptor ens ha permès descobrir que els seus dos efectes estan controlats per diferents rutes de senyalització», aclareixen les científiques. Això obri la porta a noves estratègies per a separar les parts beneficioses (augmentar les defenses de la planta) de les adverses (reduir-ne el seu creixement).


	Per tal d’arribar a aquestes conclusions, els investigadors van modificar genèticament alguns exemplars d’Arabidopsis perquè foren deficients en la proteïna IBI1. Així, tot i amb la presència de BABA, els mutants no eren resistents als patògens.


	Luna i López expliquen que l’administració de quantitats elevades de BABA sobreexcita el sistema immune de les plantes, la qual cosa origina un estrès cel·lular que obstaculitza el seu creixement. Per la seua banda, l’ARNt acciona una ruta de senyalització d’aquest estrès en què intervé una altra proteïna, la quinasa GCN2.


	Els investigadors han comprovat que les plantes mutades sense aquesta proteïna activen les seues defenses i no redueixen el seu creixement, precisament les dues característiques que es persegueixen.


	«En aquest article demostrem que la percepció de BABA per plantes de tomàquet és similar al mecanisme que descrivim en Arabidopsis, per la qual cosa els resultats obtinguts hi són directament aplicables», conclouen les autores.


	 


	Referència bibliogràfica: Estrella Luna, Marieke van Hulten, Yuhua Zhang, Oliver Berkowitz, Ana López, Pierre Pétriacq, Matthew ASellwood, Beining Chen, Mike Burrell, Allison van de Meene, Corné M J Pieterse, Victor Flors & Jurriaan Ton. “Plant perception of b-aminobutyric acid is mediated by an aspartyl-tRNA synthetase”. Nature Chemical Biology.

Español:
Un equipo científico, liderado desde el Reino Unido y en el que participan investigadores de la Universitat Jaume I, ha descubierto el receptor de una sustancia que activa las defensas de una herbácea, aunque a dosis altas reduce su crecimiento. El estudio de los mecanismos implicados ha permitido crear ejemplares mutantes que se benefician solo de los aspectos protectores de este compuesto.


	«Las plantas presentan un sistema inmunológico mayoritariamente innato, ya que cuentan con las mismas defensas desde su nacimiento, aunque los estímulos que reciben durante su vida –como la adición de compuestos químicos– pueden moldearlo», señalan a la Agencia de Noticias Científicas SINC las investigadoras españolas de la Universidad de Sheffield (Reino Unido) Ana López y Estrella Luna, esta última titulada en Ingeniería Técnica Agrícola por la Universitat Jaume I.


	Las científicas han participado en un estudio, coordinado por Jurriaan Ton desde el mismo centro y en el que también colabora el investigador Víctor Flors, del Departamento de Ciencias Agrarias y del Medio Ambiente  de la Universitat Jaume I, que muestra algunos de los complejos mecanismos que están detrás de las defensas vegetales. Los detalles se publican en la revista Nature Chemical Biology.


	En concreto, el trabajo se ha centrado en ver cómo actúa una proteína de la herbácea Arabidopsis thaliana cuando se le suministra ácido β-aminobutírico (BABA), una sustancia que estimula su sistema inmune, pero que a dosis altas reduce su crecimiento.


	La proteína se denomina IBI1 y funciona como receptor de BABA, aunque también como inductor de ARN de transferencia (ARNt) que, a su vez, por una serie de procesos intermedios acaba limitando el desarrollo de la planta.

Dos rutas distintas


	«El hallazgo de este receptor nos ha llevado a descubrir que sus dos efectos están controlados por distintas rutas de señalización», aclaran las científicas. Esto abre la puerta a nuevas estrategias para separar la partes beneficiosas (aumentar las defensas de la planta) de las adversas (reducir su crecimiento).


	Para llegar a estas conclusiones, los investigadores modificaron genéticamente algunos ejemplares de Arabidopsis para que fueran deficientes en la proteína IBI1. Así, aún con la presencia de BABA, los mutantes no eran resistentes a los patógenos.


	Luna y López explican que la administración de cantidades elevadas de BABA sobreexcita el sistema inmune de las plantas, lo que origina un estrés celular que obstaculiza su crecimiento. Por su parte, el ARNt acciona una ruta de señalización de ese estrés mediada por otra proteína, la quinasa GCN2.


	Los investigadores han comprobado que plantas mutadas sin esta proteína activan sus defensas y no reducen su crecimiento, justo las dos características que se persiguen.


	«En este artículo demostramos que la percepción de BABA por plantas de tomate es similar al mecanismo que describimos en Arabidopsis, por lo que los resultados obtenidos son directamente aplicables», concluyen las autoras.


	 

Referencia bibliográfica: Estrella Luna, Marieke van Hulten, Yuhua Zhang, Oliver Berkowitz, Ana López, Pierre Pétriacq, Matthew ASellwood, Beining Chen, Mike Burrell, Allison van de Meene, Corné M J Pieterse, Victor Flors & Jurriaan Ton. “Plant perception of b-aminobutyric acid is mediated by an aspartyl-tRNA synthetase”. Nature Chemical Biology.