Valencià:
La revista científica britànica Scientific Reports Nature ha destacat en el seu últim número el treball realitzat pel Centre de Desenvolupament de Materials Funcionals (CDMF) de Brasil i investigadors del Grup de Química Teòrica i Computacional (QTC) del Departament de Química Física i Analítica de la Universitat Jaume I de Castelló, que han observat el creixement de plata metàl·lica en la superfície dels cristalls de wolframat de plata (Ag2WO4) mitjançant microscopis electrònics d'escombratge d'alta resolució i de transmissió.


	Aquest fenomen no havia sigut observat amb anterioritat en la literatura científica i és el resultat de la interacció dels electrons generats pels microscopis amb els ions de plata, que són reduïts a plata metàl·lica. «Aquest nou material ha sigut creat artificialment mitjançant l'efecte de l'electrosíntesi, a través de la interacció d'electrons que interaccionen amb els ions de plata, els quals es redueixen i produeixen el creixement de la plata metàl·lica», comenta el professor Elson Longo, un dels autors de l'article i director del CDMF. El tractament amb electrons també millora les propietats fotoluminiscents, la fotodegradació i l'activitat bactericida del wolframat de plata. 


	El treball Structural and electronic analysis of the atomic scale nucleation of Ag on α-Ag2WO4 induced by electron irradiation ha comptat amb una important aportació de l'investigador castellonenc Juan Andrés Bort, gràcies al Programa de Cooperació Brasil-Espanya i a institucions del govern espanyol. L'investigador és coautor de l'article juntament amb Lourdes Gracia i Patricio González-Navarrete del QTC de l’UJI i els brasilers Valeria M. Longo, Waldir Avansi Jr., Diogo P. Volanti, Mateus M. Ferrer, Pablo S. Lemos, Felipe A. La Porta, Antonio C. Hernandes i Elson Longo del CDMF. També han participat en la recerca el becari postdoctoral Laécio Santos Cavalcante i la doctoranda Amanda Fernandes Gouveia. 


	El CDMF és un dels centres de recerca, innovació i difusió que compta amb la col·laboració de la Fundació de Suport a la Recerca de l'Estat de Sao Paulo (FAPESP) i l'Institut Nacional de Ciència i Tecnologia dels Materials en Nanotecnologia (INCTMN/CNPq), amb participació de la Universitat Estatal Paulista (Unesp), la Universitat Federal de Sao Carlos (UFSCar), la Universitat de Sao Paulo (USP) i l'Institut de Recerques Energètiques i Nuclears (Ipen).


	Article complet: http://www.nature.com/srep/2014/140623/srep05391/full/srep05391.html

Español:
La revista científica británica Scientific Reports Nature ha destacado en su último número el trabajo realizado por el Centro de Desarrollo de Materiales Funcionales (CDMF) de Brasil e investigadores del Grupo de Química Teórica y Computacional (QTC) del Departamento de Química Física y Analítica de la Universitat Jaume I de Castelló, quienes han observado el crecimiento de plata metálica en la superficie de los cristales de wolframato de plata (Ag2WO4) mediante microscopios electrónicos de barrido de alta resolución y de transmisión.


	Este fenómeno no había sido observado con anterioridad en la literatura científica y es el resultado de la interacción de los electrones generados por los microscopios con los iones de plata, reduciéndolos a plata metálica. «Este nuevo material ha sido creado artificialmente mediante el efecto de la electrosíntesis, a través de la interacción de electrones que interaccionan con los iones de plata, los cuales se reducen y producen el crecimiento de la plata metálica», comenta el profesor Elson Longo, uno de los autores del artículo y director del CDMF. El tratamiento con electrones también mejora las propiedades fotoluminiscentes, la fotodegradación y la actividad bactericida del wolframato de plata.


	El trabajo Structural and electronic analysis of the atomic scale nucleation of Ag on α-Ag2WO4 induced by electron irradiation ha contado con una importante aportación del investigador castellonense Juan Andrés Bort, gracias al Programa de Cooperación Brasil-España e instituciones del gobierno español, quien es coautor del artículo junto con Lourdes Gracia y Patricio González-Navarrete del QTC de la UJI y los brasileños Valeria M. Longo, Waldir Avansi Jr., Diogo P. Volanti, Mateus M. Ferrer, Pablo S. Lemos, Felipe A. La Porta, Antonio C. Hernandes y Elson Longo del CDMF. También han participado en la investigación el becario postdoctoral Laécio Santos Cavalcante y la doctoranda Amanda Fernandes Gouveia.


	El CDMF es uno de los centros de investigación, innovación y difusión respaldado por la Fundación de Apoyo a la Investigación del Estado de Sao Paulo (FAPESP) y el Instituto Nacional de Ciencia y Tecnología de los Materiales en Nanotecnología (INCTMN/CNPq), con participación de la Universidad Estatal Paulista (Unesp), la Universidad Federal de Sao Carlos (UFSCar), la Universidad de Sao Paulo (USP) y el Instituto de Investigaciones Energéticas y Nucleares (Ipen).


	Artículo completo: http://www.nature.com/srep/2014/140623/srep05391/full/srep05391.html