Valencià:
Investigadors de la Universitat Jaume I han realitzat un estudi dirigit a avaluar el doble efecte que un complex industrial petroquímic pot exercir sobre els ciutadans que resideixen en la seua àrea d'influència: un positiu, en termes de desenvolupament econòmic i generació d'ocupació; i un altre negatiu en termes de potencial contaminació tenint en compte la naturalesa de les seues activitats. La investigació es va dur a terme durant el període 2011-2012 per part d'un grup d'investigadors del Departament d'Administració d'Empreses i Màrqueting de la Universitat Jaume I de Castelló. En concret, van ser entrevistats 992 ciutadans de les àrees residencials adjacents al complex petroquímic del Serrallo i 738 residents de les poblacions contigües al complex petroquímic tarragoní.


	En línia amb el que s'esperava, el nombre més gran d'empreses i llocs de treball generats al complex petroquímic de Tarragona (més de 5.000 ocupacions directes pels aproximadament 1.000 del Serrallo) sembla explicar una major valoració dels ciutadans en el que concerneix als impactes econòmics (positius) que genera aquest complex industrial a la zona geogràfica on s'assenta. No obstant això, i a pesar de la major dimensió del polígon de Tarragona, la percepció dels impactes mediambientals (negatius) de l'activitat industrial exercida en ambdós complexos petroquímics és molt semblant segons l'opinió dels residents entrevistats.


	De manera paradoxal els resultats de la investigació mostren, en el cas dels ciutadans que resideixen en l'àrea d'influència del complex petroquímic del Serralo, uns nivells de risc percebut significativament majors que els detectats en el cas del complex de Tarragona, i això a pesar de la major dimensió d'aquest últim. El risc percebut constitueix una avaluació subjectiva, però és sens dubte, com a diversos treballs acadèmics han assenyalat, un factor que incideix notablement sobre el benestar i la qualitat de vida dels ciutadans.


	L'estudi també constata, en el cas del complex petroquímic del Serrallo, una confiança significativament menor per part dels ciutadans cap a les empreses instal·lades quant a la gestió dels riscos mediambientals inherents a la seua activitat. I també una confiança sensiblement més baixa, enfront del cas de Tarragona, cap a les autoritats públiques en la seua labor de supervisió de l'activitat industrial i com a garants en el que concerneix a la qualitat mediambiental de la zona.


	Més enllà del seu ús per a fins acadèmics, els resultats de l'estudi van ser traslladats per l'equip investigador, a través de successives reunions, a directius de les principals empreses del complex del Serrallo, així com a responsables municipals de Castelló i Almassora, a fi de fer-los partícips dels mateixos.


	L'estudi ha sigut realitzat per Miguel Ángel López Navarro, Vicent Tortosa Edo i Jaume Llorens Monzonís, professors del Departament d'Administració d'Empreses i Màrqueting, i membres del grup d'investigació IMK Innovació en Màrqueting de la Universitat Jaume I.

Español:
Investigadores de la Universitat Jaume I han realizado un estudio dirigido a evaluar el doble efecto que un complejo industrial petroquímico puede ejercer sobre los ciudadanos que residen en su área de influencia: uno positivo, en términos de desarrollo económico y generación de empleo; y otro negativo en términos de potencial contaminación teniendo en cuenta la naturaleza de sus actividades. La investigación se desarrolló durante el período 2011-2012 por parte de un grupo de investigadores del Departamento de Administración de Empresas y Marketing de la Universitat Jaume I de Castelló. En concreto, fueron entrevistados 992 ciudadanos de las áreas residenciales adyacentes al complejo petroquímico del Serrallo y 738 residentes de las poblaciones contiguas al complejo petroquímico tarraconense.


	En línea con lo esperado, el mayor número de empresas y puestos de trabajo generados en el complejo petroquímico de Tarragona (más de 5.000 empleos directos por los aproximadamente 1.000 del Serrallo) parece explicar una mayor valoración de los ciudadanos en lo que concierne a los impactos económicos (positivos) que genera dicho complejo industrial en la zona geográfica donde se asienta. Sin embargo, y a pesar de la mayor dimensión del complejo de Tarragona, la percepción de los impactos medioambientales (negativos) de la actividad industrial ejercida en ambos complejos petroquímicos es muy similar en opinión de los residentes entrevistados.


	De manera paradójica los resultados de la investigación muestran, en el caso de los ciudadanos que residen en el área de influencia del complejo petroquímico del Serrallo, unos niveles de riesgo percibido significativamente mayores que los detectados en el caso del complejo de Tarragona, y ello a pesar de la mayor dimensión de éste último. El riesgo percibido constituye una evaluación subjetiva, pero es sin duda, como diversos trabajos académicos han señalado, un factor que incide notablemente sobre el bienestar y la calidad de vida de los ciudadanos.


	El estudio también constata, en el caso del complejo petroquímico del Serrallo, una confianza significativamente menor por parte de los ciudadanos hacia las empresas instaladas en lo relativo a la gestión de los riesgos medioambientales inherentes a su actividad. Y también una confianza sensiblemente más baja, frente al caso de Tarragona, hacia las autoridades públicas en su labor de supervisión de la actividad industrial y como garantes en lo que concierne a la calidad medioambiental de la zona.


	Más allá de su uso para fines académicos, los resultados del estudio fueron trasladados por el equipo investigador, a través de sucesivas reuniones, a directivos de las principales empresas del complejo del Serrallo, así como a responsables municipales de Castelló y Almassora, con el fin de hacerles partícipes de los mismos.


	El estudio ha sido realizado por Miguel Ángel López Navarro, Vicent Tortosa Edo y Jaume Llorens Monzonís, profesores del Departamento de Administración de Empresas y Marketing, y miembros del grupo de investigación IMK Innovación en Marketing de la Universitat Jaume I.