Valencià:
L’Institut Universitari de Materials Avançats (Institute of Advanced Materials, INAM) de la Universitat Jaume I ha estat inaugurat pel director territorial d’Educació a Castelló, Robert Roig; el rector de l’UJI, Vicent Climent, i el director de l’INAM, Juan Bisquert, qui ha destacat que el centre vol contribuir «a formar un sistema de ciència d’alt nivell en el País Valencià», un objectiu que el rector considera que ve avalat «pels resultats i el prestigi dels grups d’investigació i dels investigadors i investigadores que en formen part». L’acte d’inauguració celebrat el 17 de setembre de 2015 ha comptat amb dos taules rodones en les que científics i empresaris han reflexionat sobre el paper dels instituts a la investigació i les relacions amb la indústria.


	Juan Bisquert, catedràtic de Física Aplicada, ressalta com els investigadors principals que participen a l’INAM -Eduardo Peris, Germà Garcia Belmonte, Francisco Fabregat Santiago, Iván Mora Seró, Beatriz Julián, Macarena Poyatos i Sixto Giménez - «hem sigut capaços de formar grups d’investigació capdavanters i reconeguts en els seus àmbits internacionals d’actuació. Hem realitzat nombroses contribucions en els camps de la química i la física de materials per a energia, optoelectrònica i catàlisi, que són els àmbits de actuació que conformaran les activitats de l’Institut d´Investigació. Estos grups d’investigació que conformen l’INAM són una creació autònoma i innovadora de la Universitat Jaume I, i són efectivament una història d’èxit de l’UJI». 


	De cara al futur, el director de l’INAM explica que volen ser «atrevits i també humils». «Atrevits significa que plantegem ser rellevants en certs àmbits de la ciència on existeix molta competitivitat i el nivell de recursos és enorme. És un objectiu de gran dificultat. Ens agradaria contribuir a formar un sistema de ciència d’alt nivell en el País Valencià. Ara bé, hem de reconèixer, que no estem a este nivell i que hem de ser humils i realistes. Hem de superar totes les limitacions, seguint l’exemple dels llocs capdavanters, llocs colossals que estan en Singapur, en Oxford, en Montreal, en Zurich, en San Francisco o en Tel-Aviv, aquells llocs on es fan les innovacions i les principals línies de progrés de la ciència», explica l’investigador.

Talent, recursos i transferència

	El talent humà, els recursos materials i la transferència als sectors productius seran claus per assolir aquests objectius, indica Bisquert. «Hem de recolzar el talent existent però també cal internacionalitzar les institucions, aportant talent extern i rotatiu. A banda del capital humà, els recursos materials són imprescindibles. En les ciències experimentals, les dotacions marquen la diferència. També és molt important incrementar la relació entre la investigació universitària i el món productiu», explica el director del nou institut universitari. 


	En aquesta mateixa línia, el rector valora la voluntat de l’INAM d’avançar en el treball interdisciplinari, l’atracció de talent mitjançant la col·laboració en un escenari internacional, i una relació molt directa amb la indústria pel que fa a la transferència de coneixements i tecnologia. «Les aspiracions per tant d’aquest nou institut universitari harmonitzen plenament amb la vocació d’internacionalitat de la Universitat Jaume I des de la seua creació; amb una cultura de la interdisciplinarietat cada vegada més estesa entre la nostra comunitat universitària, amb l’objectiu d’assolir l’excel·lència investigadora. I una posició com a referència en tot allò que emprenem, però sobre tot en la investigació i la docència; i amb una permanent vinculació amb el teixit productiu del nostre entorn per a contribuir a un creixement sostenible de la societat mitjançant la innovació responsable», ha destacat Vicent Climent.


	El rector ha destacat així mateix l’encert d’inaugurar l’INAM amb activitats de reflexió compartida sobre el paper dels instituts universitaris en la recerca científica i les expectatives de la indústria al respecte. En aquestes reflexions han participat els científics de primer nivell  Laura Lechuga, de l’Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia; Joan R. Morante, de l’Institut de Recerca en Energia de Catalunya; Concepció Rovira, de l’ Institut de Ciència de Materials de Barcelona, i Miquel Pericàs, de l’Institut Català d'Investigació Química, que han debatut sobre el paper dels instituts a l’actual panorama investigador.


	D’altra banda,  Bruno de Bièvre, d’UBE Corporation, Antonio Querol, de KERAJET, Jose Guillermo Berlanga, de Grupo Gimeno, i Ismael Rodrigo, director de l'Oficina de Cooperació en Recerca i Desenvolupament Tecnològic de l’UJI, han reflexionat sobre què esperen les empreses de la investigació.


	Els actes d’inauguració, que han comptat també amb l'actuació musical de Pau Alabajos, es completaran amb una trobada científica sobre aplicacions de materials avançats que tindrà lloc el divendres 18 de setembre de 2015. 

Fotografies

Español:
El Instituto Universitario de Materiales Avanzados (Institute of Advanced Materiales, INAM) de la Universitat Jaume I ha sido inaugurado por el director territorial de Educación en Castelló, Robert Roig; el rector de la UJI, Vicent Climent, y el director del INAM, Juan Bisquert, quien ha destacado que el centro quiere contribuir «a formar un sistema de ciencia de alto nivel en el País Valenciano», un objetivo que el rector considera que viene avalado «por los resultados y el prestigio de los grupos de investigación y de los investigadores e investigadoras que lo forman». El acto de inauguración celebrado el 17 de septiembre de 2015 ha contado con dos mesas redondas en las que científicos y empresarios han reflexionado sobre el papel de los institutos en la investigación y las relaciones con la industria.


	Juan Bisquert, catedrático de Física Aplicada, resalta como los investigadores principales que participan en el INAM -Eduardo Peris, Germà Garcia Belmonte, Francisco Fabregat Santiago, Iván Mora Seró, Beatriz Julián, Macarena Poyatos y Sixto Giménez - «hemos sido capaces de formar grupos de investigación líderes y reconocidos en sus ámbitos internacionales de actuación. Hemos realizado numerosas contribuciones en los campos de la química y la física de materiales para energía, optoelectrónica y catálisis, que son los ámbitos de actuación que conformarán las actividades del Instituto de Investigación. Estos grupos de investigación que conforman el INAM son una creación autónoma e innovadora de la Universitat Jaume I, y son efectivamente una historia de éxito de la UJI».


	De cara al futuro, el director del INAM explica que quieren ser «atrevidos y también humildes». «Atrevidos significa que planteamos ser relevantes en ciertos ámbitos de la ciencia donde existe mucha competitividad y el nivel de recursos es enorme. Es un objetivo de gran dificultad. Nos gustaría contribuir a formar un sistema de ciencia de alto nivel en el País Valenciano. Ahora bien, tenemos que reconocer, que no estamos a este nivel y que tenemos que ser humildes y realistas. Tenemos que superar todas las limitaciones, siguiendo el ejemplo de los lugares líderes, lugares colosales que están en Singapur, en Oxford, en Montreal, en Zurich, en San Francisco o en Tel-Aviv, aquellos lugares donde se hacen las innovaciones y las principales líneas de progreso de la ciencia», explica el investigador.

Talento, recursos y transferencia

	El talento humano, los recursos materiales y la transferencia a los sectores productivos serán claves para lograr estos objetivos, indica Bisquert. «Tenemos que apoyar el talento existente pero también hay que internacionalizar las instituciones, aportando talento externo y rotativo. Además del capital humano, los recursos materiales son imprescindibles. En las ciencias experimentales, las dotaciones marcan la diferencia. También es muy importante incrementar la relación entre la investigación universitaria y el mundo productivo», explica el director del nuevo instituto universitario.


	En esta misma línea, el rector valora la voluntad del INAM de avanzar en el trabajo interdisciplinario, la atracción de talento mediante la colaboración en un escenario internacional, y una relación muy directa con la industria en cuanto a la transferencia de conocimientos y tecnología. «Las aspiraciones por lo tanto de este nuevo instituto universitario armonizan plenamente con la vocación de internacionalidad de la Universitat Jaume I desde su creación; con una cultura de la interdisciplinariedad cada vez más extendida entre nuestra comunidad universitaria, con el objetivo de lograr la excelencia investigadora, y una posición como referencia en todo aquello que emprendemos, pero sobre todo en la investigación y la docencia. Y con una permanente vinculación con el tejido productivo de nuestro entorno para contribuir a un crecimiento sostenible de la sociedad mediante la innovación responsable», ha destacado Vicent Climent.


	El rector destaca así mismo el acierto de inaugurar el INAM con actividades de reflexión compartida sobre el papel de los institutos universitarios en la investigación científica y las expectativas de la industria al respecto. En estas reflexiones han participado los científicos de primer nivel Laura Lechuga, del Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia; Joan R. Morante, del Institut de Recerca en Energia de Catalunya; Concepció Rovira, del Institut de Ciència de Materials de Barcelona, y Miquel Pericàs, del Institut Català d'Investigació Química, que han debatido sobre el papel de los institutos al actual panorama investigador.


	Por otro lado, Bruno de Bièvre, de UBE Corporation, Antonio Querol, de KERAJET, Jose Guillermo Berlanga, de Grupo Gimeno, e Ismael Rodrigo, director de la Oficina de Cooperación en Investigación y Desarrollo Tecnológico de la UJI, han reflexionado sobre qué esperan las empresas de la investigación.


	Los actos de inauguración, que han contado también con la actuación musical de Pau Alabajos, se completarán con un encuentro científico sobre aplicaciones de materiales avanzados que tendrá lugar el viernes 18 de septiembre de 2015.

Fotografías