Valencià:
Una investigació desenvolupada per científics del Laboratori d'Economia Experimental de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI) revela que el temor de les persones al càstig per mentir pot reduir el frau econòmic en relacions caracteritzades per existir informació asimètrica com pot ser, per exemple, la relació client-empleat en una entitat bancària. El treball, les conclusions del qual s'han publicat en la revista científica PLOS ONE, dissenya un mètode per a analitzar els mecanismes de comportament relacionats amb l'honestedat.
La catedràtica del Departament d'Economia Aurora García Gallego, coautora de l'estudi, argumenta que fins i tot una xicoteta probabilitat de patir un càstig per mentir pot dissuadir el deshonest i, per tant, incrementar l'honestedat. «La nostra línia de treball consisteix a estudiar com ser més honestos en contextos d'informació asimètrica, és a dir, analitzar mecanismes que ajuden a reduir l'engany quan en una relació econòmica entre dues persones una d'elles disposa d'informació privilegiada», explica la investigadora, qui destaca que una major honestedat genera més confiança.
Una de les aplicacions concretes dels resultats d'aquesta investigació realitzada en el Laboratori d'Economia Experimental (LEE) seria el cas d'un client que busca el consell d'un assessor financer. Com argumenta l'investigador i professor Iván Barreda Tarrazona, coautor del treball, «l'assessorat pot estar rebent informació sobre el producte que més li interessa o, per contra, del producte pel qual l'assessor percep una comissió més elevada».
Els científics de l'UJI han dissenyat un entorn experimental que els ha permès demostrar que la possibilitat de castigar l'acció de mentir seria molt efectiva per a evitar un consell deshonest per part de l'assessor financer al client de l'entitat bancària, «encara que la probabilitat que es descobrira el frau fóra baixa. De fet, vam demostrar que, sense necessitat de sancions molt fortes, la mera amenaça de poder ser castigat és suficient per a evitar la mentida i incrementar els nivells d'honestedat», exposa Barreda-Tarrazona.
Aurora García Gallego i Iván Barreda Tarrazona són professors del Departament d'Economia de la Universitat Jaume I, desenvolupen la seua activitat dins del grup d'investigació en Economia Experimental i Computacional i dirigeixen el Laboratori d'Economia Experimental (LEE), lloc en el qual duen a terme tota la fase experimental dels seus estudis. Les línies d'investigació del grup són molt variades i destaquen l'anàlisi experimental del comportament econòmic dels agents en els mercats en general i dels mercats financers en particular. També inclouen l'estudi de la deshonestedat en entorns amb informació asimètrica; del gènere com a factor determinant de les diferències en la presa de decisions econòmiques; de la relació entre aversió al risc i aversió a la desigualtat amb comportaments estratègics, entre altres. A més, també són experts en l'anàlisi computacional de la informació en els mercats financers o el paper de la confiança i les xarxes en el risc sistèmic en el sector bancari.

Español:
Una investigación desarrollada por científicos del Laboratorio de Economía Experimental de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI) revela que el temor de las personas al castigo por mentir puede reducir el fraude económico en relaciones caracterizadas por existir información asimétrica como puede ser, por ejemplo, la relación cliente-empleado en una entidad bancaria. El trabajo, cuyas conclusiones se han publicado en la revista científica PLOS ONE, diseña un método para analizar los mecanismos de comportamiento relacionados con la honestidad.
La catedrática del Departamento de Economía Aurora García Gallego, coautora del estudio, argumenta que incluso una pequeña probabilidad de sufrir un castigo por mentir puede disuadir al deshonesto y, por tanto, incrementar la honestidad. «Nuestra línea de trabajo consiste en estudiar cómo ser más honestos en contextos de información asimétrica, es decir, analizar mecanismos que ayuden a reducir el engaño cuando en una relación económica entre dos personas una de ellas dispone de información privilegiada», explica la investigadora, quien destaca que mayor honestidad genera más confianza.
Una de las aplicaciones concretas de los resultados de esta investigación realizada en el Laboratorio de Economía Experimental (LEE) sería el caso de un cliente que busca el consejo de un asesor financiero. Como argumenta el investigador y profesor Iván Barreda Tarrazona, coautor del trabajo, «el asesorado puede estar recibiendo información sobre el producto que más le interesa o, por el contrario, del producto por el que el asesor percibe una comisión más elevada».
Los científicos de la UJI han diseñado un entorno experimental que les ha permitido demostrar que la posibilidad de castigar la acción de mentir sería muy efectiva para evitar un consejo deshonesto por parte del asesor financiero al cliente de la entidad bancaria, «aunque la probabilidad de que se descubriese el fraude fuera baja. De hecho, demostramos que, sin necesidad de sanciones muy fuertes, la mera amenaza de poder ser castigado es suficiente para evitar la mentira e incrementar los niveles de honestidad», expone Barreda-Tarrazona.
Aurora García Gallego e Iván Barreda Tarrazona son profesores del Departamento de Economía de la Universitat Jaume I y desarrollan su actividad dentro del grupo de investigación en Economía Experimental y Computacional y dirigen el Laboratorio de Economía Experimental (LEE), lugar en el que llevan a cabo toda la fase experimental de sus estudios. Las líneas de investigación del grupo son muy variadas y destacan el análisis experimental del comportamiento económico de los agentes en los mercados en general y de los mercados financieros en particular. También se encuentran el estudio de la deshonestidad en entornos con información asimétrica; del género como factor determinante de las diferencias en la toma de decisiones económicas; de la relación entre aversión al riesgo y aversión a la desigualdad con comportamientos estratégicos, entre otros. Además, también son expertos en el análisis computacional de la información en los mercados financieros o el papel de la confianza y las redes en el riesgo sistémico en el sector bancario.