Valencià:
Quin paper assumirà el medi rural en el context de la crisi energètica que s'esdevé? Aquesta és la qüestió que s'analitzarà en el marc de la cinquena edició de les Jornades de la Nova Ruralitat que se celebraran a Benlloc i començaran amb una sessió de treball prèvia el pròxim dia 24 de setembre, i que continuaran els dies 26 i 27 de novembre amb les ponències i les taules de debat.
L'activitat, organitzada pel Fòrum de la Nova Ruralitat, una entitat vinculada a la Universitat Jaume I a través del seu Programa d'Extensió Universitària (PEU), vol analitzar i debatre sobre la capacitat que tenen les societats rurals per a significar-se com un espai de producció, vida, treball i oci propis, davant la difícil situació energètica en què es troba el món a causa de l'escassesa de recursos fòssils barats i les repercussions mediambientals que comporta la seua utilització.
Una de les inquietuds dels actors del medi rural és que novament, en aquest camí cap a la transició energètica que ha començat, els recursos disponibles es destinen a les aglomeracions urbanes sense tenir en compte la ruralitat i el conjunt del territori com un espai on es poden desenvolupar nous sistemes de vida autònoms tant socialment com energètica. Per a donar resposta a aquestes preocupacions s'han organitzat diferents taules redones que versaran sobre «Crisi energètica i ruralitat», «Ruralitat i alimentació en context de crisi energètica», «Mobilitats possibles i impossibles» i «Quina ruralitat pot ser alternativa?».
Hi participaran ponents de reconegut prestigi tant de l’àmbit espanyol com europeu, «perquè encara que les jornades tenen un marcat caràcter local, la seua vocació és global; per això es considera essencial aconseguir una visió de conjunt dels problemes de la ruralitat, tot i que les expressions varien en cada espai local», expliquen des de l'organització. Entre els ponents destaquen el científic Antonio Turiel, l'escriptora i arquitecta britànica Carolyn Stell, l'ecofeminista Yayo Herrero, el geògraf Ivan Murray o l'escriptor i professor Carlos Taibo.
Les persones interessades a participar en aquesta cinquena edició d'aquest fòrum ho poden fer ja en l'apartat d’inscripcions de la pàgina web de la nova ruralitat: https://novaruralitat.org/v-jornades-de-la-nova-ruralitat/
Les Jornades de la Nova Ruralitat estan concebudes com un instrument de transferència de coneixements en ambdós sentits, des de la ciència cap a la perspectiva ciutadana i a l’inrevés, en un format basat en el treball d'anàlisi i confrontació d'idees entre persones expertes i diferents actors de la societat civil.
L'organització ciutadana Fòrum de la Nova Ruralitat destaca per ser una organització sorgida de la gent que viu al món rural i que amb la col·laboració de l’UJI està implantant en els seus debats una metodologia científica pròpia de la investigació acadèmica, participativa i dialèctica, que segons el comitè científic que els avala —format per 17 professors de sociologia rural de diverses universitats estatals— està aconseguint un dels diagnòstics de més qualitat de l'estat sobre la despoblació rural causada durant els anys 60 i 70, ara fa cinc dècades, i sobre l'èxode de la joventut que afecta la ruralia en el moment present.

Español:
¿Qué papel asumirá el medio rural en el contexto de la crisis energética que se prepara? Esta es la cuestión que se analizará en el marco de la quinta edición de las Jornadas de la Nueva Ruralidad que se celebrarán en Benlloc y empezarán con una sesión de trabajo previa el próximo día 24 de septiembre, y que continuarán los días 26 y 27 de noviembre con las ponencias y las mesas de debate.


La actividad, organizada por el Foro de la Nueva Ruralidad, una entidad vinculada a la Universitat Jaume I a través de su Programa de Extensión Universitaria (PEU), quiere analizar y debatir sobre la capacidad que tienen las sociedades rurales para significarse como un espacio de producción, vida, trabajo y ocio propios, ante la difícil situación energética en la que se encuentra el mundo debido a la escasez de recursos fósiles baratos y las repercusiones medioambientales que comporta su utilización.


Una de las inquietudes de los actores del medio rural es que nuevamente, en este camino hacia la transición energética que ha empezado, los recursos disponibles se destinan a las aglomeraciones urbanas sin tener en cuenta la ruralidad y el conjunto del territorio como un espacio donde se pueden desarrollar nuevos sistemas de vida autónomos, tanto social como energéticamente. Para dar respuesta a estas preocupaciones se han organizado diferentes mesas redondas que versarán sobre «Crisis energética y ruralidad», «Ruralidad y alimentación en contexto de crisis energética», «Movilidades posibles e imposibles» y «¿Qué ruralidad puede ser alternativa?».


En ellas participarán ponentes de reconocido prestigio tanto a nivel español como europeo, «porque aunque las jornadas tienen un marcado carácter local, su vocación es global; por eso se considera esencial conseguir una visión de conjunto de los problemas de la ruralidad, a pesar de que las expresiones varían en cada espacio local», explican desde la organización. Entre los ponentes se encuentran el científico Antonio Turiel, la escritora y arquitecta británica Carolyn Stell, la ecofeminista Yayo Herrero, el geógrafo Ivan Murray o el escritor y profesor Carlos Taibo.


Las personas interesadas en participar en esta quinta edición de este foro lo pueden hacer ya en el apartado de inscripciones de la página web de la nueva ruralidad: https://novaruralitat.org/v-jornades-de-la-nova-ruralitat/


Las Jornadas de la Nueva Ruralidad están concebidas como un instrumento de transferencia de conocimientos en ambos sentidos, desde la ciencia hacia la perspectiva ciudadana y al revés, en un formato basado en el trabajo de análisis y confrontación de ideas entre personas expertas y diferentes actores de la sociedad civil.


La organización ciudadana Foro de la Nueva Ruralidad destaca por ser una organización surgida de la gente que vive en el mundo rural y que con la colaboración de la UJI está implantando en sus debates una metodología científica propia de la investigación académica, participativa y dialéctica, que según el comité científico que los avala —formado por 17 profesores de sociología rural de varias universidades estatales— está consiguiendo uno de los diagnósticos de más calidad del estado sobre la despoblación rural causada durante los años 60 y 70, ahora hace cinco décadas, y sobre el éxodo de la juventud que afecta al entorno rural en el momento presente.