Valencià:
Els socis del projecte H2020 de la Unió Europea ETHNA System han realitzat una revisió bibliogràfica i una descripció de l'estat de la qüestió recopilant exemples de bona governança de la investigació i la innovació (I+I) en centres d'educació superior, centres d'investigació i entitats que financen investigació. «Els resultats constitueixen una base essencial per a progressar en el nostre objectiu de desenvolupar una estructura de governança que es caracteritze per la transparència, la participació i la corresponsabilitat», va afirmar Elsa González Esteban, coordinadora del projecte i professora del Departament de Filosofia i Sociologia de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI).
L'«Informe sobre l'estat de la qüestió i bones pràctiques», de 82 pàgines, és la primera publicació del consorci del projecte, en el qual col·laboren deu socis de vuit països. Els investigadors de la institució sòcia d'ETHNA System, la Norwegian University of Science and Technology (NTNU), en són els principals autors, amb la cooperació de l'UJI i la Fundació Espanyola per a la Ciència i Tecnologia (FECYT).
L'informe aporta una visió general de la teoria i les pràctiques de governança en el sector de la I+I, que estan relacionades amb el concepte de la investigació i innovació responsables (RRI per les seues sigles en anglès). L'informe es basa en l'anàlisi d'una revisió de la literatura en matèria de RRI, centrant-se en especial en la governança dels processos d'investigació i innovació, un esquema de les pràctiques de bona governança en la investigació i la innovació relacionades amb la RRI a Europa, i entrevistes amb 22 experts europeus en governança de la I+I en assumptes relacionats amb la RRI. L'objectiu de l'informe ha sigut plantejar algunes de les opcions de governança -o blocs de construcció- disponibles en la construcció del sistema ETHNA, tant des del punt de vista conceptual com pràctic.
La selecció d'exemples de pràctiques de governança en el sector de la I+I relacionades amb la RRI s'ha orientat d'acord amb la concepció d'Arie Rip de facto governance. Aquesta defensa que la governança està constituïda en gran manera «per accions, estratègies i interaccions ascendents... (que) sumen als resultats a nivell col·lectiu que funcionen com a acords de governança». Partint d'aquesta perspectiva, el consorci va identificar una àmplia varietat de pràctiques de governança.
En aplicar el marc de governança del projecte finançat per la Comissió Europea, Res-A-Gora, els autors van organitzar els casos identificats en funció dels tres punts de governança: garantir la qualitat de la interacció, posicionament i orquestració, i desenvolupament d'entorns de suport.
Cada punt de governança es divideix en tres parts, a les quals es fa referència en l'informe com a mòduls de governança. El concepte de mòduls de governança es va triar per a emfatitzar la idea que els punts de governança poden interpretar-se com si foren blocs de construcció, entre els quals es pot triar en construir el sistema de governança d'ETHNA. Els casos inclosos en cada mòdul pretenen servir d'inspiració a l'hora de reflexionar sobre com podria adaptar-se un mòdul a un context institucional en concret.
L'informe no indica quins casos, entre els seleccionats, poden considerar-se pràctiques de bona governança pel que fa a la construcció d'ETHNA System. No obstant això, els autors suggereixen que la selecció de les pràctiques més importants podria guiar-se pels criteris generals de qualitat de la bona governança en el sector de la I+I que sustenten el projecte ETHNA System, que són els d'ètica i eficàcia.
Basant-se en la teoria de l'acció comunicativa de Habermas, un sistema de governança ètica es defineix ací com aquell que fomenta i afavoreix, d'una banda, la inclusió d'aquells als qui afecta de manera immediata (és a dir, els actors de la I+I) en els processos de justificació discursiva de la manera en què s'organitza el sistema de governança i, d'altra banda, la inclusió dels stakeholders (ciutadans, usuaris finals, organitzacions no governamentals, representants d'empreses, formuladors de polítiques) en els processos d'anàlisi crítica i justificació discursiva dels possibles escenaris i els impactes en potència generats pels processos d'investigació i innovació.
A més del seu caràcter ètic, el projecte ETHNA System sosté que perquè una estructura de governança de la I+I siga bona ha de ser també eficaç. Segons la teoria de la governança de la innovació pública, una estructura de governança eficaç en aquest context fa referència a una estructura que acomoda i facilita la forma que solen adoptar les activitats d'I+I, en concret, la forma de xarxes complexes, variades i dinàmiques.
L'informe està inclòs en el Paquet de Treball 2 del projecte. La determinació de les necessitats, la planificació i la implementació del sistema ETHNA de governança són les següents tasques que s'executaran els pròxims dos anys.   
Sobre ETHNA
El projecte de la UE ETHNA System té com a objectiu desenvolupar i implementar un sistema de governança ètica per a l'ús de la investigació i innovació responsables (RRI) en centres d'educació superior, centres d'investigació i entitats que financen investigació. El sistema està compost per una oficina d'ETHNA i per quatre eines i metodologies de treball en matèria de RRI: codi ètic, comité d'ètica, línia d'atenció ètica i indicadors de procés amb els quals informar.
El sistema ETHNA, que s'implantarà en sis institucions diferents, en sis països, proposarà intervencions institucionals per a abordar el repte ètic al qual s'enfronten aquests centres d'educació superior, centres d'investigació i entitats que financen investigació durant les seues activitats d'investigació i innovació. El propòsit és desenvolupar una estructura de governança que siga sostenible al llarg del temps i que puga transferir-se a altres centres, fomentant així una investigació i innovació més responsable basada en el compromís amb els ciutadans i la societat.
En aquest projecte, finançat pel programa Horitzó 2020 de la Unió Europea i liderat per la Universitat Jaume I (Espanya), col·laboren deu socis de buit països. El període d'execució és de tres anys, des de gener de 2020 fins a desembre de 2022.
Descarregar l'informe:
https://ethnasystem.eu/wp-content/uploads/2021/02/ethna_report_state-of-the-art.pdf
Més informació: https://ethnasystem.eu

Español:
Los socios del proyecto H2020 de la Unión Europea ETHNA System han realizado una revisión bibliográfica y una descripción del estado de la cuestión recopilando ejemplos de buena gobernanza de la investigación y la innovación (I+I) en centros de educación superior, centros de investigación y entidades que financian investigación. «Los resultados constituyen una base esencial para progresar en nuestro objetivo de desarrollar una estructura de gobernanza que se caracterice por la transparencia, la participación y la corresponsabilidad», afirmó Elsa González Esteban, coordinadora del proyecto y profesora del Departamento de Filosofía y Sociología de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI).
El «Informe sobre el estado de la cuestión y buenas prácticas», de 82 páginas, es la primera publicación del consorcio del proyecto, en el que han colaborado diez socios de ocho países. Los investigadores de la institución socia de ETHNA System, la Norwegian University of Science and Technology (NTNU), son los principales autores, con la cooperación de la UJI y la Fundación Española para la Ciencia y Tecnología (FECYT).
El informe aporta una visión general de la teoría y las prácticas de gobernanza en el sector de la I+I, que están relacionadas con el concepto de la investigación e innovación responsables (RRI por sus siglas en inglés). El informe se basa en el análisis de una revisión de la literatura en materia de RRI, centrándose en especial en la gobernanza de los procesos de investigación e innovación, un esquema de las prácticas de buena gobernanza en la investigación y la innovación relacionadas con la RRI en Europa, y entrevistas con 22 expertos europeos en gobernanza de la I+I en asuntos relacionados con la RRI. El objetivo del informe ha sido plantear algunas de las opciones de gobernanza -o bloques de construcción- disponibles en la construcción del sistema ETHNA, tanto desde el punto de vista conceptual como práctico.
La selección de ejemplos de prácticas de gobernanza en el sector de la I+I relacionadas con la RRI se ha orientado de acuerdo con la concepción de Arie Rip de facto governance. Esta defiende que la gobernanza está constituida en gran medida «por acciones, estrategias e interacciones ascendentes... (que) suman a los resultados a nivel colectivo que funcionan como acuerdos de gobernanza». Partiendo de esta perspectiva, el consorcio identificó una amplia variedad de prácticas de gobernanza.
Al aplicar el marco de gobernanza del proyecto financiado por la Comisión Europea, Res-A-Gora, los autores organizaron los casos identificados en función de los tres puntos de gobernanza mencionados a continuación: garantizar la calidad de la interacción, posicionamiento y orquestación, y desarrollo de entornos de apoyo.
Cada punto de gobernanza se divide en tres partes, a las que se hace referencia en el informe como módulos de gobernanza. El concepto de módulos de gobernanza se escogió para enfatizar la idea de que los puntos de gobernanza pueden interpretarse como si fuesen bloques de construcción, de entre los que se puede escoger al construir el sistema de gobernanza de ETHNA. Los casos incluidos en cada módulo pretenden servir de inspiración a la hora de reflexionar sobre cómo podría adaptarse un módulo a un contexto institucional en concreto.
El informe no indica qué casos, de entre los seleccionados, pueden considerarse prácticas de buena gobernanza en lo que respecta a la construcción de ETHNA System. No obstante, los autores sugieren que la selección de las prácticas más importantes podría guiarse por los criterios generales de calidad de la buena gobernanza en el sector de la I+I que sustentan el proyecto ETHNA System, que son los de ética y eficacia.
Basándose en la teoría de la acción comunicativa de Habermas, un sistema de gobernanza ética se define aquí como aquel que fomenta y favorece, por un lado, la inclusión de aquellos a quienes afecta de manera inmediata (es decir, los actores de la I+I) en los procesos de justificación discursiva del modo en el que se organiza el sistema de gobernanza y, por otro, la inclusión de los stakeholders (ciudadanos, usuarios finales, organizaciones no gubernamentales, representantes de empresas, formuladores de políticas) en los procesos de análisis crítico y justificación discursiva de los posibles escenarios y los impactos en potencia generados por los procesos de investigación e innovación.
Además de su carácter ético, el proyecto ETHNA System sostiene que para que una estructura de gobernanza de la I+I sea buena debe ser también eficaz. Según la teoría de la gobernanza de la innovación pública, una estructura de gobernanza eficaz en este contexto hace referencia a una estructura que acomoda y facilita la forma que suelen adoptar las actividades de I+I, en concreto, la forma de redes complejas, variadas y dinámicas.
El informe está incluido en el Paquete de Trabajo 2 del proyecto. La determinación de las necesidades, la planificación y la implementación del sistema ETHNA de gobernanza son las siguientes tareas que se ejecutarán los próximos dos años.           
                                             
Acerca de ETHNA
El proyecto de la UE, ETHNA System, tiene como objetivo desarrollar e implementar un sistema de gobernanza ética para el uso de la investigación e innovación responsables (RRI) en centros de educación superior, centros de investigación y entidades que financian investigación. El sistema está compuesto por una oficina de ETHNA y por cuatro herramientas y metodologías de trabajo en materia de RRI: código ético, comité de ética, número de atención ética e indicadores de proceso con los que informar.
El sistema ETHNA, que se implantará en seis instituciones diferentes, en seis países, propondrá intervenciones institucionales para abordar el reto ético al que se enfrentan estos centros de educación superior, centros de investigación y entidades que financian investigación durante sus actividades de investigación e innovación. El propósito es desarrollar una estructura de gobernanza que sea sostenible a lo largo del tiempo y que pueda transferirse a otros centros, fomentando así una investigación e innovación más responsable basada en el compromiso con los ciudadanos y la sociedad.
En este proyecto, financiado por el programa Horizonte 2020 de la Unión Europea y liderado por la Universitat Jaume I (España), colaboran diez socios de ocho países. El periodo de ejecución es de tres años, desde enero de 2020 hasta diciembre de 2022.
Descargar el informe:
https://ethnasystem.eu/wp-content/uploads/2021/02/ETHNA_Report_state-of-the-art.pdf
Más información: https://ethnasystem.eu