Valencià:
La commemoració del Dia Internacional de la Llum ens recorda la rellevància que la ciència i la tecnologia d’aquest fenomen tenen en la vida quotidiana de les persones i del planeta. Es va triar aquesta data perquè el 16 de maig de 1960 va tenir lloc la primera emissió làser obtinguda per Theodore Maiman, un exemple paradigmàtic de com un descobriment científic proporciona eines revolucionàries amb beneficis globals.
La Llotja del Cànem de la Universitat Jaume I de Castelló s’ha convertit en seu de l’acte central de la commemoració en l’àmbit estatal d’aquesta data. La rectora de l’UJI, Eva Alcón, i la presidenta del DIL a Espanya, María Josefa Yzuel, han presidit l’acte, acompanyades per l’alcaldessa de Castelló de la Plana, Begoña Carrasco, el director general de Ciència i Investigació de la Generalitat Valenciana, Rafael Sebastián, i el vicerector d’Investigació i coordinador del comitè organitzador, Jesús Lancis.
En el torn d’intervencions, la rectora de l’UJI, Eva Alcón, ha destacat aquesta commemoració com a «exemple de divulgació científica perquè la societat conega, entenga i valore el paper fonamental que té la ciència com a palanca per al progrés i el benestar de les persones». A més a més, Alcón ha aprofitat la seua intervenció per reconèixer i agrair el treball del catedràtic d’Òptica i exrector de l’UJI, Vicent Climent, com a precursor d’aquesta celebració a l’UJI.
L’alcaldessa de Castelló de la Plana, Begoña Carrasco, ha mencionat la vinculació entre la llum i la ciutat, en especial les seues festes fundacionals de «la Magdalena» que «són també conegudes com les “Festes de la Llum” i en les quals els seus monuments festers (les gaiates) són també reflex de l’evolució i la importància de la llum i la il·luminació en la nostra societat i, per això, ha comentat, hi ha poques imatges més encertades que veure com la humanitat avança acompanyada per la llum, per a complir objectius i somnis».
El director general de Ciència i Investigació de la GVA, Rafael Sebastián, ha destacat el potencial investigador i innovador de la Comunitat Valenciana en aquest àmbit, en concret en camps com l’astrofísica, les telecomunicacions o la medicina, «gràcies al treball dels centres d’investigació i les universitats». La catedràtica María Josefa Yzuel ha comentat que aquesta commemoració també busca atraure talent cap a les enginyeries per a «donar continuïtat als avanços i aconseguir noves tecnologies que milloren el benestar social».
Per últim, el professor Lancis ha agraït la col·laboració de totes les persones que han contribuït en l’organització i la confiança del comitè nacional per convertir-se en seu de l’acte central de commemoració. Així mateix, ha agraït especialment la tasca del professor Vicent Climent, qui ha fomentat la celebració anual a l’UJI d’aquesta celebració i va iniciar els tràmits perquè la universitat pública de Castelló centrara les celebracions en 2024.
Art, ciència i tecnologia amb la llum
«És la intersecció d’art, ciència i tecnologia el que fa l'holografia tan interessant»: amb aquesta frase d’Stephen Benton, inventor de l'holograma multicolor, ha iniciat el catedràtic de Física Aplicada de la Universitat d’Alacant, Augusto Beléndez, la seua xarrada sobre aquest fenomen òptic. L’investigador ha explicat que hi ha dos processos involucrats en els hologrames: el registre i la reconstrucció, el primer serveix per a obtenir la informació per mitjà d’interferències lluminoses i el segon permet la reconstrucció a través de la difracció.
Beléndez ha contat que, encara que Dennis Gabor va ser l’inventor de l'holografia en 1947 (va rebre el Nobel de Física per això tres dècades després), hi ha hagut en la història de l’holografia altres contribucions destacades com la de Yuri Denisiuk o Emmett Leith, qui va inventar, junt amb Juris Upatnieks, l'holografia tridimensional. Per finalitzar, el professor ha realitzat un extens recorregut per algunes de les seues aplicacions, com en medicina amb sensors (glucosa) o quàntica (imatges mèdiques); la seguretat (en DNI o targetes), l’energètica (cèl·lules solars) o la realitat augmentada, entre moltes altres.
Després de la xarrada, s’han lliurat els premis de concurs de fotografia digital i s’ha visitat l’exposició del festival Imaginària que hi ha a la seu de la ciutat «Grande padre» de Camilla de Maffei i Christian Elia. A més, en la planta baixa de la Llotja hi ha diverses demostracions de gran format, com ara el cub dicroic, el calidoscopi o la matriu de plaques zonals (com lents de diferents focals) amb el títol «Sorpreses amb llum» perquè el públic s’enlluerne amb la versatilitat d’aquesta ona electromagnètica.
Una setmana plena d’activitats
El Grup d’Investigació en Òptica (GROC-UJI) i el Comitè Espanyol del DIL, amb la col·laboració de la Unitat de Divulgació Científica i Ciència Ciutadana, el Servei de Comunicació i Publicacions, el Vicerectorat de Cultura, Llengües i Societat, l’Institut de Noves Tecnologies de la Imatge, l’Escola Superior de Tecnologia i Ciències Experimentals i el Servei d’Esports han organitzat a l’UJI activitats tota la setmana per a augmentar el coneixement sobre el crucial paper de les ciències i les tecnologies lumíniques i les seues aplicacions en medicina, comunicacions, producció d’energia, biologia i molts altres camps.
La commemoració va començar dilluns amb la participació de més d’una trentena de persones en la carrera «El fotó més ràpid» al campus del Riu Sec. L’Escola Superior de Tecnologia i Ciències Experimentals va obrir dimarts les seues portes per a acollir dues conferències de l’artista Pascual Arnal i el professor de la Universitat Politècnica de València Carles Milian.
En la primera, Arnal va parlar de la seua creació artística i del paper fonamental que juga la llum en una de les seues sèries temàtiques, la representació del firmament, punts que no s'aprecien visualment a la llum del dia però que amb llum directa a la nit formen escenes pròpies de l’univers o paraules amb missatge.
Per la seua banda, Milian va explicar les investigacions sobre serps fotòniques que realitza amb col·laboració amb investigadors de la Universitat Politècnica de Catalunya i l’Institut de Ciències Fotòniques, considerades un dels treballs més rellevants del 2023 en el camp de la fotònica. L’equip ha construït un model precís que inclou tots els fenòmens que poden influir en la formació d’aquestes prometedores estructures.
A més, als laboratoris de Física de l’UJI i al vestíbul d’entrada de l’ESTCE van tenir lloc diversos tallers per  a experimentar amb la llum, organitzats pel Grup d’Estudiantat d’Òptica de Castelló (OCAS), centres de formació preuniversitària i grups i instituts d’investigació de la Jaume I. També hi havia una mostra de pòsters de la Societat Internacional per a l’Òptica i la Fotònica amb perfils d’investigadores i tecnòlogues d’aquest àmbit científic, traduïts al valencià per l’Àrea de Dona, Òptica i Fotònica de la  Societat Espanyola d’Òptica.
Dimecres, dins dels actes programats en el festival Pint of Science en el pub castellonenc Dublin House, els monòlegs es van apropar al món de l’òptica amb la xarrada «Capturant la llum en les imatges», a càrrec de la investigadora i directora de l’Institut de Noves Tecnologies de la Imatge, Inmaculada Remolar, i «Càmeres d’un sol píxel?» amb l’investigador Armin Lenz del Grup d’Investigació en Òptica (GROC-UJI).
Les activitats finalitzen dissabte 18 de maig amb un taller de cianotípia, dins del marc del festival Imaginària; la inscripció està oberta fins al 17 de maig o fins que es complete l’aforament.
Aquesta commemoració està inclosa en el Programa Internacional de Ciència Bàsica de la UNESCO i gestionada, en l’àmbit internacional des de l'International Day of Light Secretariat. A Espanya, està coordinada pel Comitè Espanyol del Dia Internacional de la Llum, que agrupa societats científiques, centres d’investigació, universitats, consorcis i plataformes tecnològiques i empreses vinculades a la ciència i tecnologia de la llum.
Imatges de les activitats | Vídeo conferències 14-5-24
Imatges de l'acte central | Vídeo de l'acte central

Español:
La conmemoración del Día Internacional de la Luz nos recuerda la relevancia que la ciencia y la tecnología de este fenómeno tienen en la vida cotidiana de las personas y del planeta. Se eligió esta fecha porque el 16 de mayo de 1960 tuvo lugar la primera emisión láser obtenida por Theodore Maiman, un ejemplo paradigmático de como un descubrimiento científico proporciona herramientas revolucionarias con beneficios globales.
La Lonja del Cáñamo de la Universitat Jaume I de Castelló se ha convertido en sede del acto central de la conmemoración en el ámbito estatal de esta fecha. La rectora de la UJI, Eva Alcón, y la presidenta del DIL en España, María Josefa Yzuel, han presidido el acto, acompañadas por la alcaldesa de Castelló de la Plana, Begoña Carrasco, el director general de Ciencia e Investigación de la Generalitat Valenciana, Rafael Sebastián, y el vicerrector de Investigación y coordinador del comité organizador, Jesús Lancis.
En el turno de intervenciones, la rectora de la UJI, Eva Alcón, ha destacado esta conmemoración como «ejemplo de divulgación científica para que la sociedad conozca, entienda y valore el papel fundamental que tiene la ciencia como palanca para el progreso y el bienestar de las personas». Además, Alcón ha aprovechado su intervención para reconocer y agradecer el trabajo del catedrático de Óptica y exrector de la UJI, Vicent Climent, como precursor de esta celebración en la UJI.


La alcaldesa de Castelló de la Plana, Begoña Carrasco, ha mencionado la vinculación entre la luz y la ciudad, en especial sus fiestas fundacionales de «La Magdalena» que «son también conocidas como las “Fiestas de la Luz” y en las que sus monumentos festeros (las gaiatas) son también reflejo de la evolución y la importancia de la luz y la iluminación en nuestra sociedad y por eso», ha comentado, «hay pocas imágenes más acertadas que ver como la humanidad avanza acompañada por la luz, para cumplir objetivos y sueños».


El director general de Ciencia e Investigación de la GVA, Rafael Sebastián, ha destacado el potencial investigador e innovador de la Comunitat Valenciana en este ámbito, en concreto en campos como la astrofísica, las telecomunicaciones o la medicina, «gracias al trabajo de los centros de investigación y las universidades». La catedrática María Josefa Yzuel ha comentado que esta conmemoración también busca atraer talento hacia las ingenierías para «dar continuidad a los avances y conseguir nuevas tecnologías que mejoran el bienestar social».


Por último, el profesor Lancis, ha agradecido la colaboración de todas las personas que han contribuido a la organización y la confianza del comité nacional para convertirse en sede del acto central de conmemoración. Así mismo, ha agradecido especialmente la tarea del profesor Vicent Climent, quien ha fomentado la celebración anual en la UJI de esta celebración e inició los trámites para que la universidad pública de Castellón centrara las celebraciones en 2024.

Arte, ciencia y tecnología con la luz


«Es la intersección de arte, ciencia y tecnología lo que hace la holografía tan interesante»: con esta frase de Stephen Benton, inventor del holograma arco iris, ha iniciado el catedrático de Física Aplicada de la Universidad de Alicante, Augusto Beléndez, su charla sobre este fenómeno óptico. El investigador ha explicado que hay dos procesos involucrados en los hologramas: el registro y la reconstrucción, el primero sirve para obtener la información por medio de interferencias luminosas y el segundo permite la reconstrucción a través de la difracción.


Beléndez ha contado, que aunque Dennis Gabor fue el inventor de la holografía en 1947 (recibió el Nobel de Física por eso tres décadas después), ha habido en la historia de la holografía otras contribuciones destacadas como la de Yuri Denisiuk o Emmett Leith, quien inventó, junto a Juris Upatnieks, la holografía tridimensional. Para finalizar, el profesor ha realizado un extenso recorrido por algunas de sus aplicaciones, como en medicina con sensores (glucosa) o cuántica (imágenes médicas); la seguridad (en DNI o tarjetas), la energética (células solares) o la realidad aumentada, entre otras muchas.
Después de la charla, se han entregado los premios de concurso de fotografía digital y se ha visitado la exposición del festival Imaginària que hay en la sede de la ciudad «Grande padre» de Camilla de Maffei y Christian Elia. Además, en la planta baja de la Lonja hay varias demostraciones de gran formato como el cubo dicroico, el calidoscopio o la matriz de placas zonales (como lentes de diferentes focales) bajo el título «Sorpresas con luz» para que el público se deslumbre con la versatilidad de esta onda electromagnética.
Una semana llena de actividades
El Grupo de Investigación en Óptica (GROC-UJI) y el Comité Español del DIL, con la colaboración de la Unidad de Divulgación Científica y Ciencia Ciudadana, el Servicio de Comunicación y Publicaciones, el Vicerrectorado de Cultura, Lenguas y Sociedad, el Instituto de Nuevas Tecnologías de la Imagen, la Escuela Superior de Tecnología y Ciencias Experimentales y el Servicio de Deportes han organizado en la UJI actividades toda la semana para aumentar el conocimiento sobre el crucial papel de las ciencias y las tecnologías lumínicas y sus aplicaciones en medicina, comunicaciones, producción de energía, biología y otros muchos campos.
La conmemoración empezó el lunes con la participación de más de una treintena de personas en la carrera «El fotón más rápido» en el campus del Riu Sec. La Escuela Superior de Tecnología y Ciencias Experimentales abrió el martes sus puertas para acoger dos conferencias del artista Pascual Arnal y el profesor de la Universitat Politècnica de València Carles Milian.
En la primera, Arnal habló de su creación artística y del papel fundamental que juega la luz en una de sus series temáticas, la representación del firmamento, puntos que no se aprecian visualmente a la luz del día pero que con luz directa por la noche forman escenas propias del universo o palabras con mensaje.
Por su parte, Milian explicó las investigaciones sobre serpientes fotónicas que realiza con colaboración con investigadores de la Universitat Politècnica de Catalunya y el Instituto de Ciencias Fotónicas, consideradas uno de los trabajos más relevantes del 2023 en el campo de la fotónica. El equipo ha construido un modelo preciso que incluye todos los fenómenos que pueden influir en la formación de estas prometedoras estructuras.
Además, en los laboratorios de Física de la UJI y en el vestíbulo de entrada de la ESTCE tuvieron lugar varios talleres para experimentar con la luz, organizados por el Grupo de Estudiantado de Óptica de Castellón (OCAS), centros de formación preuniversitaria y grupos e institutos de investigación de la Jaume I.  También había una muestra de pósteres de la Sociedad Internacional por la Óptica y la Fotónica con perfiles de investigadoras y tecnólogas de este ámbito científico, traducidos al valenciano por el Área de Mujer, Óptica y Fotónica de la  Sociedad Española de Óptica.
El miércoles, dentro de los actos programados en el festival Pint of Science en el pub castellonense Dublin House, los monólogos se acercaron al mundo de la óptica con la charla «Capturando la luz en las imágenes», a cargo de la investigadora y directora del Instituto de Nuevas Tecnologías de la Imagen, Inmaculada Remolar, y «¿Cámaras de un solo píxel?» con el investigador Armen Lenz del Grupo de Investigación en Óptica (GROC-UJI).
Las actividades finalizan el sábado 18 de mayo con un taller de cianotipia, dentro del marco del festival Imaginària; la inscripción está abierta hasta el 17 de mayo o hasta completar el aforo.
Esta conmemoración está incluida en el Programa Internacional de Ciencia Básica de la UNESCO y gestionada, en el ámbito internacional, desde el International Day of Light Secretariat. En España, está coordinada por el Comité Español del Día Internacional de la Luz, que agrupa a sociedades científicas, centros de investigación, universidades, consorcios y plataformas tecnológicas y empresas vinculadas a la ciencia y tecnología de la luz.
Imágenes del acto central | Vídeo conferencias 14-5-24
Imágenes de las actividades | Vídeo de l'acte central