Valencià:
Investigadors de la Universitat Jaume I de Castelló i de la Universitat de Granada acaben de publicar un treball en la revista Science & Engineering Ethics en el qual mostren evidències empíriques sobre la percepció de l'abast de les males pràctiques en la recerca en les àrees d'ètica i filosofia de la universitat espanyola. Aquest és el primer treball d’àmbit mundial que aporta informació sobre les males pràctiques dins d'aquesta mena d'àrees.
Els resultats mostren com, segons el 91,5% dels enquestats, les males pràctiques en la publicació científica estan proliferant. El 61% identifica com a habituals tres o més de les pràctiques fraudulentes i el 80% dues o més. El personal investigador percep una alta prevalença de la publicació duplicada (66%) i l'autoplagi (59,0%), l'ús d'influències personals (57,5%) o la manipulació de cites (44%).
La recerca ha combinat les dades de l'enquesta amb un fòrum de debat (on van participar 26 investigadors) i amb 14 entrevistes en profunditat. Les respostes obtingudes permeten evidenciar que, segons percep el professorat i el personal investigador d'ètica i filosofia, el sistema d'avaluació (basat en recomptes de publicacions i cites) exerceix un paper decisiu en el comportament ètic dels investigadors i investigadores. És més, el 90,5% dels enquestats vinculen el model d'avaluació amb la proliferació de pràctiques dolentes. Aquestes dades evidencien el costat més fosc del que avui dia es coneix com la cultura del «publica o pereix».
Fins avui es podia pensar que les males pràctiques no tindrien un pes tan decisiu per a les disciplines d'ètica i la filosofia, ja que es podia considerar, en certa manera, que el personal investigador d’aquestes àrees està com «immunitzat» ateses les característiques i coneixements de la seua pròpia disciplina. No obstant això, aquestes dades qüestionen aquesta premissa i permeten observar que els investigadors i investigadores d'aquestes àrees sofreixen els mateixos problemes i les mateixes pressions que afligeixen la resta de disciplines.
Les dades de l'estudi «Research Misconduct in the Fields of Ethics and Philosophy: Researchers’ Perceptions in Spain», publicat per Ramón Feenstra, Emilio Delgado López-Cózar i Daniel Pallarés-Domínguez, mostren evidències reveladores, així com també indicis preocupants, sobre l'esdevenir de la recerca, la forma en la qual es desenvolupa i, sobretot, la forma en què s'avalua. Els resultats alerten al seu torn sobre les possibles conseqüències d'adoptar sistemes d'avaluació que mesuren el rendiment del personal investigador en termes bibliomètrics.
Enllaç a l'estudi: https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs11948-021-00278-w

Español:
Investigadores de la Universitat Jaume I de Castellón y de la Universidad de Granada acaban de publicar un trabajo en la revista Science & Engineering Ethics en el que muestran evidencias empíricas sobre la percepción del alcance de las malas prácticas en la investigación en las áreas de ética y filosofía de la universidad española. Este es el primer trabajo a nivel mundial que aporta información sobre las malas prácticas dentro de este tipo de áreas.
Los resultados muestran cómo según el 91,5% de los encuestados las malas prácticas en la publicación científica están proliferando. El 61% identifica como habituales tres o más de las prácticas fraudulentas y el 80% dos o más. El personal investigador percibe una alta prevalencia de la publicación duplicada (66%) y el autoplagio (59,0%), el uso de influencias personales (57,5%) o la manipulación de citas (44%).
La investigación ha combinado los datos de la encuesta con un foro de debate (donde participaron 26 investigadores) y con 14 entrevistas en profundidad. Las respuestas obtenidas permiten evidenciar que según percibe el profesorado y el personal investigador de ética y filosofía el sistema de evaluación (basado en recuentos de publicaciones y citas) desempeña un papel decisivo en el comportamiento ético de los investigadores e investigadoras. Es más, el 90,5% de los encuestados vinculan el modelo de evaluación con la proliferación de malas prácticas. Estos datos vienen a evidenciar el lado más oscuro de lo que hoy en día se conoce como la cultura del «publica o perece».
Hasta la fecha se podía pensar que las malas prácticas no tendrían un peso tan decisivo para las disciplinas de ética y la filosofía ya que se podían considerar, en cierta medida, que el personal investigador de estas áreas está como «inmunizado» dadas las características y conocimientos de su propia disciplina. Sin embargo, estos datos cuestionan esta premisa y permiten observar que los investigadores e investigadoras de estas áreas sufren de los mismos problemas y de las mismas presiones que aquejan al resto de disciplinas. 
Los datos del estudio «Research Misconduct in the Fields of Ethics and Philosophy: Researchers’ Perceptions in Spain», publicado por Ramón Feenstra, Emilio Delgado López-Cózar y Daniel Pallarés-Domínguez, muestran evidencias reveladoras, así como también indicios preocupantes, sobre el devenir de la investigación, la forma en la que la se desarrolla y, sobre todo, la forma en que se evalúa. Los resultados alertan a su vez sobre las posibles consecuencias de adoptar sistemas de evaluación que midan el rendimiento de los investigadores e investigadoras en términos bibliométricos.
Enlace al estudio: https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs11948-021-00278-w