Valencià:
Teresa Susinos, catedràtica de Didàctica i Organització Escolar de la Universitat de Cantàbria, ha instat a l’estudiantat del programa de doctorat en Educació de la Universitat Jaume I a realitzar les seues recerques des d'una perspectiva més participativa en la conferència «Mobilització i comunicació del coneixement en els processos de recerca educativa».
La catedràtica ha assenyalat la importància de la transferència, difusió, impacte i rendició de comptes de les recerques, així com de connectar-les amb els diferents grups d'interès. En aquest sentit, ha distingit dos paradigmes: la transferència i la mobilització.
Segons ha explicat Susinos, en el paradigma de la transferència, el que més s'adopta habitualment, el coneixement es produeix en un lloc diferent del que s'utilitza, per la qual cosa resulta necessari traduir o cercar formes assequibles per a comunicar-ho a la societat. A més, en aquest model la difusió es realitza al final de projecte. D'altra banda, en el paradigma de la mobilització «no investiguem sobre alguna cosa o algú sinó "amb algú". El saber i el coneixement ha d'estar lligat a les necessitats de la gent, pel que s'adopta una perspectiva participativa en la qual es fusionen sabers de diferent naturalesa». En aquest sentit, ha assenyalat que l'objectiu és co-construir el coneixement i la transferència es produeix durant tot el procés de recerca a través del diàleg i l'intercanvi.
Així, algunes metodologies del paradigma de la transferència serien l'elaboració de guies ràpides, toolkits o guies de bones pràctiques, realitzar una pàgina web o difondre la recerca per xarxes socials, a més d'altres vies més habituals com són la participació en congressos o la difusió a través de bases de dades i plataformes especialitzades. En el cas de la mobilització s'inclourien activitats com ara l'escriptura col·laborativa, la publicació en obert de la recerca, tallers, exposicions, activitats de ciència divertida, etc. 
Finalment, ha mostrat el projecte de recerca «InclusionLab» que estan duent a terme en la Universitat de Cantàbria sobre inclusió de col·lectius «sense veu» a través d'una metodologia participativa. Sobre el projecte ha destacat que es treballa amb equips mixts en els quals les relacions són horitzontals i en el qual s'investiga una situació problemàtica per a aqueix grup de treball. A més, els integrants participen en tot el procés per a construir conjuntament el coneixement a través del diàleg.

Español:
Teresa Susinos, catedrática de Didáctica y Organización Escolar de la Universidad de Cantabria, ha instado al estudiantado del programa de doctorado en Educación de la Universitat Jaume I a realizar sus investigaciones desde una perspectiva más participativa en la conferencia «Movilización y comunicación del conocimiento en los procesos de investigación educativa».
La catedrática ha señalado la importancia de la transferencia, difusión, impacto y rendición de cuentas de las investigaciones, así como de conectar las mismas con los diferentes grupos de interés. En este sentido, ha distinguido dos paradigmas: la transferencia y la movilización.
Según ha explicado Susinos, en el paradigma de la transferencia, el que más se adopta habitualmente, el conocimiento se produce en un lugar distinto al que se utiliza, por lo que resulta necesario traducir o buscar formas asequibles para comunicarlo a la sociedad. Además, en este modelo la difusión se realiza al final de proyecto. Por otra parte, en el paradigma de la movilización «no investigamos sobre algo o alguien sino "con" alguien. El saber y el conocimiento tiene que estar ligado a las necesidades de la gente por lo que se adopta una perspectiva participativa en la que se fusionan saberes de distinta naturaleza». En este sentido, ha señalado que el objetivo es co-construir el conocimiento y la transferencia se produce durante todo el proceso de investigación a través del diálogo y el intercambio.
Así, algunas metodologías del paradigma de la transferencia sería la elaboración de guías rápidas, toolkits o guías de buenas prácticas, realizar una página web o difundir la investigación por redes sociales, además de otras vías más habituales como la participación en congresos o la difusión a través de bases de datos y plataformas especializadas. En el caso de la movilización se incluirían actividades como la escritura colaborativa, la publicación en abierto de la investigación, talleres, exposiciones, actividades de ciencia divertida, etc.
Finalmente, ha mostrado el proyecto de investigación «InclusionLab» que están llevando a cabo en la Universidad de Cantabria sobre inclusión de colectivos «sin voz» a través de una metodología participativa. Sobre el proyecto ha destacado que se trabaja con equipos mixtos en el que las relaciones son horizontales y en el que se investiga una situación problemática para ese grupo de trabajo. Además, los integrantes participan en todo el proceso para construir conjuntamente el conocimiento a través del diálogo.