Valencià:
Juan Vicente Sánchez Andrés, catedràtic de Fisiologia i director de la Unitat Predepartamental de Medicina de la Universitat Jaume I de Castelló, va impartir el passat 30 d'abril una conferència al Centre per a la Diabetis, Endocrinologia i Metabolisme d'Oxford (OCDEM), un centre d'alt nivell que combina recerca, clínica i educació en l'àmbit de la diabetis i les malalties metabòliques i endocrines. 


	La xarrada es titulava «Short-term associative memory in the pancreatic islet of Langerhans» i Sánchez Andrés va parlar sobre les seues investigacions sobre la memòria de les cèl·lules que produeixen la insulina. El grup de recerca que dirigeix el catedràtic treballa en les cèl·lules B (beta) del pàncrees, que són les que produeixen insulina i el funcionament de la qual es troba alterat en la diabetis. A Oxford va presentar un estudi en què han analitzat la capacitat de respondre d'aquestes cèl·lules quan se sotmeten a procediments comparables al condicionament clàssic de Pavlov. «Observem que aquestes cèl·lules sanes són capaces de mostrar capacitat d'aprendre i que regulen a través d'aquest aprenentatge la seua secreció d'insulina. Aquest mecanisme que hem descobert permet que les cèl·lules inicien la secreció de la insulina quan es veu el menjar, abans que el menjar s'ingerisca. D'aquesta forma, l'organisme està preparat per a realitzar la digestió i l'acumulació d'energia amb major eficiència que si aquest mecanisme no existira». 


	Aquests estudis constitueixen un pont entre el coneixement de la neurociència tradicional i la fisiologia digestiva, demostren l'existència del procés denominat «detecció de coincidències» en sistemes no neurals i permet observar com en la naturalesa la intel·ligència es distribueix entre el centre (sistema nerviós) i la perifèria (òrgans responsables de les accions, en aquest cas la secreció), on el senyal nerviós central té la funció d'indicar com a predictor a l'òrgan efector la seqüència correcta d'activació.

Español:
Juan Vicente Sánchez Andrés, catedrático de Fisiología y director de la Unidad Predepartamental de Medicina de la Universitat Jaume I de Castelló, impartió el pasado 30 de abril una conferencia en el Centro para la Diabetes, Endocrinología y Metabolismo  de Oxford (OCDEM), un centro de alto nivel que combina investigación, clínica y educación en el ámbito de la diabetes y las enfermedades metabólicas y endocrinas.


	La charla se titulaba "Short-term associative memory in the pancreatic islet of Langerhans” y en ella Sánchez Andrés habló sobre sus investigaciones sobre la memoria de las células que producen la insulina. El grupo de investigación que dirige el catedrático trabaja en las células B (beta) del páncreas, que son las que producen insulina y cuyo funcionamiento se encuentra alterado en la diabetes. En Oxford presentó un estudio en el que han analizado la capacidad de responder de estas células cuando se las somete a procedimientos comparables al condicionamiento clásico de Pavlov. «Observamos que estas células sanas son capaces de mostrar capacidad de aprender regulando a través de este aprendizaje su secreción de insulina. Este mecanismo que hemos descubierto permite que las células inicien la secreción de la insulina al verse la comida, antes de que la comida se ingiera. De esta forma, el organismo está preparado para realizar la digestión y la acumulación de energía con mayor eficiencia que si este mecanismo no existiera».


	Estos estudios constituyen un puente entre el conocimiento de la neurociencia tradicional y la fisiología digestiva demostrando la existencia del proceso denominado «detección de coincidencias» en sistemas no neurales y permite observar cómo en la naturaleza la inteligencia se distribuye entre el centro (sistema nervioso) y la periferia (órganos responsables de las acciones, en este caso la secreción), teniendo la señal nerviosa central la función de indicar como predictor al órgano efector la secuencia correcta de activación.