Valencià:
El Congrés de Comunicació Local (ComLoc) va obrir la seva XII edició amb un complet i unànime desacord amb el tancament de la Radiotelevisió Valenciana (RTVV) i es va exposar la necessitat de construir un esperit crític enfront dels esdeveniments que estan ocorrent. El rector de l’UJI va deixar constància en la seva intervenció inaugural que «hi ha hagut gran desafecció del públic jove amb RTVV, però no així de la població major que sí era una fidel seguidora de la programació». En aquest mateix sentit, també va assenyalar que «tots els ciutadans hem de debatre sobre què és el que ens ha portat fins a aquí i quins són les solucions». Per la seva banda, José Luis València, director del Periòdic Mediterráneo, va sostenir que «Canal 9 ha estat durant 24 anys en l'ideari comú dels ciutadans sent un motor d'informació per a la societat valenciana». Per la seva banda, el director del departament de Comunicació Audiovisual de l’UJI, Javier Marzal, també va tenir paraules per parlar de la magnitud del tancament en ser un fet que «atempta contra els serveis públics». Així mateix, va apuntar que «molt s'ha parlat en tertúlies televisives sobre la plantilla sobredimensionada de l'ens, però sense atendre a dades objectives i reals; una mentida repetida moltes vegades, sembla que acaba sent veritat».


	Ramón Zallo, catedràtic de Comunicació Audiovisual i Publicitat de la Universitat de País Basc (UPV), va ser el ponent encarregat d'arrencar el congrés sobre RTVV. En la seva conferència titulada “Raons i implicacions de la crisi de RTVV: pensar el futur”, va repassar des de diferents perspectives com s'havia arribat a la situació actual del tancament de l'ens públic. En la seva opinió, cada govern ha anat afeblint de forma sistemàtica l'entitat mitjançant l'acumulació de deute i de despeses desorbitades.


	 Per la seva banda, Juan Carlos Miguel de Busts, catedràtic de Comunicació Audiovisual i Publicitat de la Universitat del País Basc (UPV), va dictar una ponència sota el títol “Evolució i crisi del model públic de proximitat”, centrada en la necessitat de comptar amb televisions autonòmiques i de com la seva evolució ha anat minvant gradualment en albergar pràctiques innecessàries i errònies, tals com la massiva externalización de les produccions. De Busts va assegurar que aquestes circumstàncies «dificulten la creació d'un teixit empresarial relacionada amb la regió».


	Un dels moments més esperat de la XII edició del ComLoc 2013 va ser la taula redona on un grup de treballadors de l'ens extint van poder donar a conèixer la seua experiència davant un auditori que va escoltar algunes de les seues declaracions. Frederic Ferri, una de les cares més conegudes del mitjà per ser el presentador dels informatius durant un llarg període, va declarar que «les paraules suborn i Gürtel, van estar prohibides en RTVV fins l'arribada de Rosa Vidal». De la mateixa manera, Vicent Mifsud, periodista i vicepresident del Comitè d'empresa, va assegurar que des dels últims anys, «la mort de Canal 9 va ser procés premeditat». En aqueixa línia, també va assegurar que en el present exercici i al junt a l'equip de l'última directora de l'ens, Rosa Vidal, «l'any 2013 anàvem a tancar-lo sense pèrdues, seria el primer en tota la història de RTVV que ocorreria açò, i ens han robat la possibilitat».


	Tots els ponents van donar la seua visió davant un esdeveniment que com la periodista Lola Bañón va qualificar és «un atemptat contra la llibertat d'informació propi d'un estat totalitarista». La major part dels convidats, malgrat estar vinculats a RTVV, van mostrar la seua desafecció amb els continguts i el tractament informatiu qualificant-lo de «manipulat», «altaveu del PP». La exdirectora de l'ens, Rosa Vidal, també es va acostar al Paranimf per a escoltar les paraules de l'equip i va voler donar la seua opinió sobre l'últim any de vida de la radiotelevisió. «Em vaig plantejar el repte de gestionar bé l'ens, però em vaig trobar una plantilla desesperada i traumatitzada després d'un any d'un ERO atroç. D'altra banda, no és veritat que ningú vera Canal 9 perquè les audiències dels informatius oscil·laven entre el 12% i el 13%, per no parlar d'altres programes com a L’Alqueria Blanca que arribaven al 15%».«A més una televisió pública hauria de fer-se sense ingerència política» va afegir Vidal.


	També va haver-hi espai perquè un dels acadèmics de major prestigi dels estudis en Comunicació a Espanya, Emili Prado i Picó, catedràtic de Comunicació Audiovisual i Publicitat de la Universitat Autònoma de Barcelona, exposara la seua ponència que portava per títol «Indispensabilitat de la televisió pública en l'escenari convergent». En ella va explorar les noves formes de consum televisiu com «l'ús de la segona pantalla quan veiem la televisió», és a dir, el consum estandarditzat de veure un programa en televisió i amb una altra pantalla, la del telèfon mòbil, tauleta o portàtil, participar en els concursos que es plantegen en la televisió, participar en el debat de les xarxes socials d'allò que veiem en la pantalla principal, etc… També va tenir paraules per al cas concret de RTVV i va mantenir que el cas valencià, no és una erosió puntual, si no que «les polítiques dutes a terme sobre el servei públic intenten convertir els mitjans públics en alguna cosa residual dins de la graella». També va sostenir que «el que ha ocorregut amb Canal 9 és un cas extrem de gubernamentalització d'una televisió pública». «Els polítics que tenim són pluralistes agnòstics que nomenen als membres del Consell d'Administració basant-se en quotes de partit i no en capacitats tècniques i professionals» va matisar.


	Vídeo realitzat pel Laboratori de Comunicació de la Universitat Jaume I de Castelló.

Español:
El Congreso de Comunicación Local (ComLoc) abrió su XII edición con un completo y unánime desacuerdo con el cierre de la Radiotelevisión Valenciana (RTVV) y se expuso la necesidad de construir un espíritu crítico frente a los acontecimientos que están ocurriendo. El rector de la UJI dejó constancia en su intervención inaugural que «ha habido gran desafección del público joven con RTVV, pero no así de la población mayor que sí era una fiel seguidora de la programación». En este mismo sentido, también señaló que  «todos los ciudadanos tenemos que  debatir sobre qué es lo que nos ha llevado hasta aquí y cuáles son las soluciones». Por su parte, José Luis Valencia, director del Periódico Mediterráneo, sostuvo que «Canal 9 ha estado durante 24 años en el ideario común de los ciudadanos siendo un motor de información para la sociedad valenciana». Por su parte, el director del departamento de Comunicación Audiovisual de la UJI, Javier Marzal, también tuvo palabras para hablar de la magnitud del cierre al ser un hecho que «atenta contra los servicios públicos». Así mismo, apuntó que «mucho se ha hablado en tertulias televisivas sobre la plantilla sobredimensionada del ente, pero sin atender a datos objetivos y reales; una mentira repetida muchas veces, parece que acaba siendo verdad».


	Ramón Zallo, catedrático de Comunicación Audiovisual y Publicidad de la Universidad de País Vasco (UPV), fue el ponente encargado de arrancar el congreso sobre RTVV. En su conferencia titulada “Razones  e implicaciones de la crisis de RTVV: pensar el futuro”,  repasó desde diferentes perspectivas cómo se había llegado a la situación actual del cierre del ente público. En su opinión, cada gobierno ha ido debilitando de forma sistemática la entidad mediante la acumulación de deuda y de gastos desorbitados.


	Por su parte, Juan Carlos Miguel de Bustos, catedrático de Comunicación Audiovisual y Publicidad de la Universidad del País Vasco (UPV), dictó una ponencia bajo el título “Evolución y crisis del modelo público de proximidad”, centrada en la necesidad de contar con televisiones autonómicas y de cómo su evolución ha ido menguando paulatinamente al albergar prácticas innecesarias y erróneas, tales como la  masiva externalización de las producciones. De Bustos aseguró que estas circunstancias «dificultan la creación de un tejido empresarial relacionada con la región».


	Uno de los momentos más esperados de la XII edición del ComLoc 2013 fue la mesa redonda donde un grupo de trabajadores del ente extinto pudieron dar cuenta de su experiencia ante un auditorio que escuchó algunas de sus declaraciones. Frederic Ferri, una de las caras más conocidas del medio por ser el presentador de los informativos durante un largo período, declaró que «las palabras soborno y Gürtel, estuvieron prohibidas en RTVV hasta la llegada de Rosa Vidal». Del mismo modo, Vicent Mifsud, periodista y vicepresidente del Comité de Empresa, aseguró que desde los ultimos años, «la muerte de  Canal 9 fue proceso premeditado». En esa línea, también aseguró que en el presente ejercicio y junto al equipo de la última directora del ente, Rosa Vidal, «el año 2013 íbamos a cerrarlo sin pérdidas, sería el primero en toda la historia del RTVV que ocurriría esto, y nos han robado la posibilidad».


	Todos los ponentes dieron su visión ante un acontecimiento que como la periodista Lola Bañón  calificó es «un atentado contra la libertad de información propio de un estado totalitarista». La mayor parte de los invitados, pese a estar vinculados a RTVV, mostraron su desafección con los contenidos y el tratamiento informativo calificándolo de «manipulado», «altavoz del PP». La exdirectora del ente, Rosa Vidal, también se acercó al Paranimfo para escuchar las palabras del equipo y quiso dar su opinión sobre el último año de vida de la radiotelevisión.  «Me planteé el reto de gestionar bien el ente, pero me encontré una plantilla desesperada y traumatizada después de un año de un ERE atroz. Por otro lado, no es verdad que nadie viera  Canal 9 porque las audiencias de los informativos oscilaban entre el 12% y el 13%, por no hablar de otros programas como L’Alqueria Blanca que llegaban al 15%».«Además una televisión pública debería hacerse sin injerencia política» añadió Vidal.


	También hubo espacio para que uno de los académicos de mayor prestigio de los estudios en Comunicación en España, Emili Prado i Picó, catedrático de Comunicación Audiovisual y Publicidad de la Universitat Autònoma de Barcelona, expusiera su ponencia que llevaba por título  «Indispensabilidad de la televisión pública en el escenario convergente». En ella exploró las nuevas formas de consumo televisivo como «el uso de la segunda pantalla cuando vemos la televisión», es decir, el consumo estandarizado de ver un programa en televisión y con otra pantalla, la del teléfono móvil, tablet o portátil, participar en los concursos que se plantean en la televisión, participar en el debate de las redes sociales de aquello que vemos en la pantalla principal, etc… También tuvo palabras para el caso concreto de RTVV y mantuvo que el caso valenciano, no es una erosión puntual, si no que «las políticas llevadas a cabo sobre el servicio público intentan convertir los medios públicos en algo residual dentro de la parrilla». También sostuvo que «lo que ha ocurrido con  Canal 9 es un caso extremo de gubernamentalización de una televisión pública». «Los políticos que tenemos son pluralistas agnósticos que nombran a los miembros del Consejo de Administración basándose en cuotas de partido y no en capacidades técnicas y profesionales» matizó.


	Vídeo realizado por el Laboratorio de Comunicación de la Universitat Jaume I de Castelló.