Valencià:
La Universitat Jaume I ha inaugurat la setzena edició del Congrés Internacional de Comunicació Local (ComLoc 2021) que en aquesta ocasió està centrat en la temàtica de «Mitjans de comunicació públics, ciutadania i influència digital en l'era de la desinformació».
Juan Miguel Aguado, catedràtic de Periodisme i Mitjans de Comunicació de la Universitat de Múrcia, ha oferit la conferència inaugural titulada «Mitjans públics, mediacions ubiqües i ecosistemes de desinformació: com i per què redefinir el servei públic audiovisual». En la seua intervenció, Aguado ha reflexionat sobre com la hiperconnectivitat i la rendibilitat de les dades ha revolucionat la manera de viure i les indústries de la comunicació i ha afirmat que «l’emocionalització del discurs públic, la dinàmica d'intermediació algorítmica i la importància de la dimensió estratègica de les comunicacions afavoreix un context de rendibilitat social, política i econòmica de la desinformació».
Segons ha explicat el catedràtic, s'han produït tres grans línies de canvi: com es construeix i representa la identitat, ja que els usuaris integren el contingut dels mitjans com un llenguatge i un recurs expressiu en les interaccions; com s'articula i flueix el contingut, ja que les xarxes socials i els usuaris són elements centrals de la construcció del discurs públic descentrant el paper preponderant dels mitjans; i com es genera valor en aquest nou entorn, on la recopilació i explotació intensiva de grans quantitats d'informació personal és la clau.
Sobre la base d'aquests canvis, Aguado ha destacat tres grans desafiaments. D'una banda, l'explotació del treball afectiu que generen els usuaris, és a dir, tant el valor del temps que inverteix l'usuari com la seua capacitat de crear afecte. «S'ha passat d'una monetització de l'atenció a una monetització dels afectes. La potència dels nous actors com ara les xarxes socials resideix en la capacitat que tenen de ritualitzar les interaccions socials, ja que pots codificar els afectes com a producte i com a recurs que genera valor econòmic», ha afirmat.
D'altra banda, el segon desafiament al qual ha fet referència és la datificació, ja que «en el context de l'economia de l’engagement, el contingut no sols genera interés, sinó que hi intervenim i interaccionem i això és una autèntica màquina d'extraure dades que es monetitzen».
Finalment, el tercer desafiament és l'emocionalització del discurs públic. Sobre aquest punt ha assenyalat que «si convertim els afectes en font de valor s'altera la naturalesa del discurs públic i potencia la condició estratègica de les comunicacions». Així, ha explicat que «hem passat d'una conversa social gestionada des d'instàncies centralitzadores del discurs públic a un paisatge totalment descentralitzat en el qual hi ha una derivada econòmica, perquè la monetització dels afectes implica optimitzar les disposicions afectives que generen més activitat, que precisament són les negatives, perquè mobilitzen el doble».
Com a conclusió, Juan Miguel Aguado ha afirmat que «la desinformació no és un accident provocat per audiències incautes, ni l'efecte secundari d'una tecnologia perversa: senzillament i planament, la desinformació és una indústria i té el seu ecosistema».
Finalment, ha donat algunes de les claus per a redefinir el servei públic audiovisual: el cultiu de la veracitat i la factualitat com a actitud social, el cultiu de la responsabilitat i la rendició de comptes, el desenvolupament de l'alfabetització informacional i mediàtica, el foment de la participació i l'actitud deliberativa, la fixació d'estàndards ètics en la recol·lecció i processament de dades i la transparència i rendició de comptes algorítmics, en definitiva, «servei públic és treballar per a l'autonomia del subjecte».
L'acte d'inauguració ha comptat amb la presència de la rectora de l'UJI, Eva Alcón; el degà de la Facultat de Ciències Humanes i Socials i codirector acadèmic del congrés, Andreu Casero; el redactor cap d'El Periódico Mediterráneo, Javier Navarro, i el director del Departament de Ciències de la Comunicació i codirector acadèmic del congrés, Javier Marzal.
Fotografies

Español:
La Universitat Jaume I ha inaugurado hoy la decimosexta edición del Congreso Internacional de Comunicación Local (ComLoc 2021) que en esta ocasión está centrado en la temática de «Medios de comunicación públicos, ciudadanía e influencia digital en la era de la desinformación».
Juan Miguel Aguado, catedrático de Periodismo y Medios de Comunicación de la Universidad de Murcia, ha ofrecido la conferencia inaugural titulada «Medios públicos, mediaciones ubicuas y ecosistemas de desinformación: cómo y por qué redefinir el servicio público audiovisual». En su intervención, Aguado ha reflexionado sobre cómo la hiperconectividad y la rentabilidad de los datos ha revolucionado la forma de vivir y las industrias de la comunicación y ha afirmado que «la emocionalización del discurso público, la dinámica de intermediación algorítmica y la importancia de la dimensión estratégica de las comunicaciones favorece un contexto de rentabilidad social, política y económica de la desinformación».
Según ha explicado el catedrático, se han producido tres grandes líneas de cambio: cómo se construye y representa la identidad, ya que los usuarios integran el contenido de los medios como un lenguaje y un recurso expresivo en las interacciones; cómo se articula y fluye el contenido, puesto que las redes sociales y los usuarios son elementos centrales de la construcción del discurso público descentrando el papel preponderante de los medios; y cómo se genera valor en este nuevo entorno, donde la recopilación y explotación intensiva de grandes cantidades de información personal es la clave.
En base a estos cambios, Aguado ha destacado tres grandes desafíos. Por una parte, la explotación del trabajo afectivo que generan los usuarios, es decir, tanto el valor del tiempo que invierte el usuario como su capacidad de crear afecto. «Se ha pasado de una monetización de la atención a una monetización de los afectos. La potencia de los nuevos actores como las redes sociales reside en la capacidad que tienen de ritualizar las interacciones sociales, ya que puedes codificar los afectos como producto y como recurso que genera valor económico», ha afirmado.
Por otra parte, el segundo desafío al que ha hecho referencia es la datificación puesto que «en el contexto de la economía del engagement, el contenido no solo genera interés, sino que intervenimos e interaccionamos y eso es una auténtica máquina de extraer datos que se monetizan».
Finalmente, el tercer desafío es la emocionalización del discurso público. Sobre este punto ha señalado que «si convertimos los afectos en fuente de valor se altera la naturaleza del discurso público y potencia la condición estratégica de las comunicaciones». Así, ha explicado que «hemos pasado de una conversación social gestionada desde instancias centralizadoras del discurso público a un paisaje totalmente descentralizado en el que hay una derivada económica, porque la monetización de los afectos implica optimizar las disposiciones afectivas que generan más actividad que precisamente son las negativas porque movilizan el doble».
Como conclusión, Juan Miguel Aguado ha afirmado que «la desinformación no es un accidente provocado por audiencias incautas, ni el efecto secundario de una tecnología perversa, sencilla y llanamente la desinformación es una industria y tiene su ecosistema».
Finalmente, ha dado algunas de las claves para redefinir el servicio público audiovisual: el cultivo de la veracidad y la factualidad como actitud social, el cultivo de la responsabilidad y la rendición de cuentas, el desarrollo de la alfabetización informacional y mediática, el fomento de la participación y la actitud deliberativa, la fijación de estándares éticos en la recolección y procesamiento de datos y la transparencia y rendición de cuentas algorítmicas, en definitiva, «servicio público es trabajar para la autonomía del sujeto».
El acto de inauguración ha contado con la presencia de la rectora de la UJI, Eva Alcón; el decano de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales y codirector académico del congreso, Andreu Casero; el redactor jefe de El Periódico Mediterráneo, Javier Navarro, y el director del departamento de Ciencias de la Comunicación y codirector académico del congreso, Javier Marzal.
Fotografías