Valencià:
Professorat de l'àrea de Didàctica de l'Expressió Plàstica del Departament d'Educació i Didàctiques Específiques i professorat de l'especialitat d'Arts Visuals del Màster de Professor/a d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, Formació Professional i Ensenyaments d'Idiomes de la Universitat Jaume I s'ha adherit a la iniciativa impulsada per docents d'universitats públiques i privades espanyoles per a oferir al Ministeri d'Educació i Formació Professional propostes concretes que puguen millorar el projecte de la nova llei educativa (LOMLOE) de cara a la seua imminent aprovació en el Consell de Ministres.
El col·lectiu, que ha recaptat ja més de 9.000 signatures en el seu manifest inicial d'adhesió, fa una crida a la ministra d'Educació i Formació Professional, Isabel Celaá, perquè la llei faça possible un desenvolupament curricular adequat en matèria d'ensenyaments artístics, suggerint mesures concretes, com l'increment de la càrrega lectiva d'educació artística en Primària i Secundària.
El grup de treball, conformat per més d'un centenar de professors i professores, ha elaborat nou esmenes al projecte actual, que està fent arribar als que considera interlocutors per a la gestió d'aquest nou marc legal del sistema educatiu espanyol, no sols a l'equip de la ministra, sinó als grups parlamentaris que formen part de la comissió que estudia, elabora i proposa aquesta llei, fent una crida perquè es tinguen en compte aquests suggeriments. Després de la resposta de la ministra Isabel Celaá a aquesta inquietud, delegant en posteriors desenvolupaments curriculars el tractament correcte dels ensenyaments artístics, el professorat ha pres la iniciativa per a elaborar aquestes mesures, considerant que la llei ha d'estar ben dissenyada abans de la seua aprovació. El professorat considera que, sense el marc jurídic correcte, el tractament que necessita l'educació artística en el currículum serà impossible.


Aquest col·lectiu és responsable de formar a futurs docents en els diferents nivells del sistema educatiu: Educació Infantil, Educació Primària i Secundària, tant en facultats de Ciències de l'Educació o Belles arts, entre altres graus que habiliten per a l'exercici de la docència. Per això, ha elaborat un decàleg de principis fonamentals que presenten com a «arguments per al canvi i la millora de la LOMLOE», intentant resumir l'essència i el marc conceptual de la defensa de l'ensenyament de les arts visuals i audiovisuals en l'educació formal. Destaca, fonamentalment, el reconeixement de l'especialització dels docents d'Educació Artística (arts plàstiques, visuals i audiovisuals), tant en Educació Primària com en Educació Secundària, que garantisca una formació artística adequada en aquestes etapes. Per a això sol·liciten que es precise l'article 93.2 de l'actual projecte de llei, així com la creació d'un itinerari formatiu com a esment l'especialització en els graus de Maestro en Educació Infantil i Primària, de manera que centres puguen comptar amb aquest perfil docent en el futur.

No relegar l'art a l'optativitat

Al costat d'aqueixa línia i reconeixement de l'especialització a les aules d'universitat i de l'ensenyament obligatori, el professorat de Didàctica de l'Expressió Plàstica sol·licita l'increment de la càrrega lectiva, tant en Primària com en Secundària, reclamant que la llei afavorisca un posterior desenvolupament curricular òptim, que seria a càrrec de les comunitats autònomes en molts casos. Per a això, és necessària la consideració d'Educació Plàstica, Visual i Audiovisual com una matèria comuna en l'Educació Secundària Obligatòria; i instrumental en Educació Primària, evitant que aquests ensenyaments formen part de continguts no específics o de l'optativitat, la qual cosa podria causar una càrrega lectiva molt per davall del desitjable, quedant la seua implementació a l'arbitri de les comunitats o dels propis centres. Segons aquest col·lectiu, això impediria l'equitat que destaca l'esperit de la nova llei.

Decàleg i esmenes al projecte de llei

Tot això s'ha desenvolupat a través d'aqueixos 10 punts estratègics, però traduïts a nou esmenes concretes en el text de la llei, argumentades i justificades, intentant facilitar així el treball dels equips de redacció d'aquest projecte legislatiu, i quedant a la disposició del ministeri per a explicar o ampliar qualsevol informació. Es tracta, en resum, de la consideració de l'Educació Artística per a afrontar els reptes del segle XXI, afavorint una educació integral i una ciutadania crítica i participativa, estimulant la creativitat de l'alumnat i convertint-se en una oportunitat d'enriquiment formatiu i professional en totes les etapes educatives.


Així, l'ensenyament de les arts visuals i audiovisuals s'integraria en línies positives i avançades que exposa aquesta llei, com la defensa de l'equitat o, entre altres idees, la integració de ciència, tecnologia, enginyeria, art i matemàtiques en el denominat model STEAM, connectant l'ensenyament de les arts, vistes des de l'amplitud de les noves tecnologies i la interactivitat, amb la necessitat d'abordar qüestions fonamentals en el desenvolupament social, econòmic i cultural de l'Espanya del segle XXI.


El manifest inicial d'aquests professionals destaca que «… l'art és un dels pilars fonamentals de les nostres societats. I tots hem de ser capaços de gaudir-lo i hem de ser molts més els qui siguem els seus creadors», recordant «el valor de la imaginació, el sentit de l'estètica i la facultat de comunicar» com a pilars per a «aprendre a ser», segons l'informe elaborat pel grup de treball de l'Àrea de Didàctica de l'Expressió Plàstica per al Ministeri d'Educació i Ciència en 2005, la qual cosa indica que es tracta d'una reivindicació històrica en defensa de l'ensenyament de les arts. Aquesta qüestió, segons els signants del manifest inicial, transcendeix qualsevol posicionament polític i ha de convertir-se en un espai de consens de tots els grups polítics.


Malgrat tractar-se d'un contingut que requereix un exigent nivell d'especialització i qualificació, l'àrea denominada Didàctica de l'Expressió Plàstica no sols abasta l'ensenyament del dibuix tècnic i artístic, al costat d'altres mitjans vinculats a les belles arts, sinó que representa hui dia un ampli camp d'activitat docent i investigadora amb un marcat caràcter interdisciplinari, vinculat a la imatge artística i mediàtica, la cultura visual, el cinema, el disseny, la moda, l'educació patrimonial, la creació digital i les noves tecnologies, així com el perfil dels professionals de la mediació i didàctica en els museus, entre altres àmbits destacables, en el marc de la necessitat d'educació visual i estètica en una societat de consum i creació d'imatges, on les indústries culturals necessiten una ciutadania que sàpia mirar i crear, implicant-se en el seu entorn amb capacitat per a gaudir, però també per a participar activament en l'art, la cultura i el patrimoni.


A la iniciativa d'aquest col·lectiu no sols s'han sumat quasi 9.000 persones, sinó que es compta amb suport exprés d'institucions del prestigi del Comité Internacional d'Educació i Acció Cultural (CECA) i el ICOM (International Council of Museums) i InSEA (International Society for Education Through.
Enllaços complementaris:

Projecte de llei LOMLOE http://www.educacionyfp.gob.es/destacados/lomloe.html


Manifest inicial del professorat (consulta directa https://drive.google.com/file/d/18w5oowen7uwvwt_7irvd6dcdkmbzvqyo/view).
Enllaç web per a l'adhesió: https://forms.gle/6u1Hs7gNa1HttHpo8 (el manifest d'adhesions continua obert encara) i s'està difonent i debatent entorn de l'etiqueta #EducacionNoSinArtes

Español:
Profesorado del área de Didáctica de la Expresión Plástica del Departamento de Educación y Didácticas Específicas y profesorado de la especialidad de Artes Visuales del Máster de Profesor/a de Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato, Formación Profesional y Enseñanzas de Idiomas de la Universitat Jaume I se ha adherido a la iniciativa impulsada por docentes de universidades públicas y privadas españolas para ofrecer al Ministerio de Educación y Formación Profesional propuestas concretas que puedan mejorar el proyecto de la nueva ley educativa (LOMLOE) de cara a su inminente aprobación en el Consejo de Ministros.
El colectivo, que ha recabado ya más de 9.000 firmas en su manifiesto inicial de adhesión, hace una llamada a la ministra de Educación y Formación Profesional, Isabel Celaá, para que la ley haga posible un desarrollo curricular adecuado en materia de enseñanzas artísticas, sugiriendo medidas concretas, como el incremento de la carga lectiva de educación artística en Primaria y Secundaria. 
El grupo de trabajo, conformado por más de un centenar de profesores y profesoras, ha elaborado nueve enmiendas al proyecto actual, que está haciendo llegar a los que considera interlocutores para la gestión de este nuevo marco legal del sistema educativo español, no solo al equipo de la ministra, sino a los grupos parlamentarios que forman parte de la comisión que estudia, elabora y propone esta ley, haciendo un llamamiento para que se tengan en cuenta estas sugerencias. Tras la respuesta de la ministra Isabel Celaá a esta inquietud, delegando en posteriores desarrollos curriculares el tratamiento correcto de las enseñanzas artísticas, el profesorado ha tomado la iniciativa para elaborar estas medidas, considerando que la ley debe estar bien diseñada antes de su aprobación. El profesorado considera que, sin el marco jurídico correcto, el tratamiento que necesita la educación artística en el currículo será imposible.
Este colectivo es responsable de formar a futuros docentes en los distintos niveles del sistema educativo: Educación Infantil, Educación Primaria y Secundaria, tanto en facultades de Ciencias de la Educación o Bellas Artes, entre otros grados que habilitan para el ejercicio de la docencia. Por ello, ha elaborado un decálogo de principios fundamentales que presentan como «argumentos para el cambio y la mejora de la LOMLOE», intentando resumir la esencia y el marco conceptual de la defensa de la enseñanza de las artes visuales y audiovisuales en la educación formal. Destaca, fundamentalmente, el reconocimiento de la especialización de los docentes de Educación Artística (artes plásticas, visuales y audiovisuales), tanto en Educación Primaria como en Educación Secundaria, que garantice una formación artística adecuada en estas etapas. Para ello solicitan que se precise el artículo 93.2 del actual proyecto de ley, así como la creación de un itinerario formativo como mención la especialización en los grados de Maestro en Educación Infantil y Primaria, de forma que centros puedan contar con este perfil docente en el futuro.
No relegar el arte a la optatividad
Junto a esa línea y reconocimiento de la especialización en las aulas de universidad y de la enseñanza obligatoria, el profesorado de Didáctica de la Expresión Plástica solicita el incremento de la carga lectiva, tanto en Primaria como en Secundaria, reclamando que la ley favorezca un posterior desarrollo curricular óptimo, que correría a cargo de las comunidades autónomas en muchos casos. Para ello, es necesaria la consideración de Educación Plástica, Visual y Audiovisual como una materia común en la Educación Secundaria Obligatoria; e instrumental en Educación Primaria, evitando que estas enseñanzas formen parte de contenidos no específicos o de la optatividad, lo que podría causar una carga lectiva muy por debajo de lo deseable, quedando su implementación al arbitrio de las comunidades o de los propios centros. Según este colectivo, esto impediría la equidad que destaca el espíritu de la nueva ley.
Decálogo y enmiendas al proyecto de ley
Todo ello se ha desarrollado a través de esos 10 puntos estratégicos, pero traducidos a nueve enmiendas concretas en el texto de la ley, argumentadas y justificadas, intentando facilitar así el trabajo de los equipos de redacción de este proyecto legislativo, y quedando a disposición del ministerio para explicar o ampliar cualquier información. Se trata, en resumen, de la consideración de la Educación Artística para afrontar los retos del siglo XXI, favoreciendo una educación integral y una ciudadanía crítica y participativa, estimulando la creatividad del alumnado y convirtiéndose en una oportunidad de enriquecimiento formativo y profesional en todas las etapas educativas. 
Así, la enseñanza de las artes visuales y audiovisuales se integraría en líneas positivas y avanzadas que expone esta ley, como la defensa de la equidad o, entre otras ideas, la integración de ciencia, tecnología, ingeniería, arte y matemáticas en el denominado modelo STEAM, conectando la enseñanza de las artes, vistas desde la amplitud de las nuevas tecnologías y la interactividad, con la necesidad de abordar cuestiones fundamentales en el desarrollo social, económico y cultural de la España del siglo XXI.
El manifiesto inicial de estos profesionales destaca que «… el arte es uno de los pilares fundamentales de nuestras sociedades. Y todos debemos ser capaces de disfrutarlo y debemos ser muchos más quienes seamos sus creadores», recordando «el valor de la imaginación, el sentido de la estética y la facultad de comunicar» como pilares para «aprender a ser», según el informe elaborado por el grupo de trabajo del Área de Didáctica de la Expresión Plástica para el Ministerio de Educación y Ciencia en 2005, lo que indica que se trata de una reivindicación histórica en defensa de la enseñanza de las artes. Esta cuestión, según los firmantes del manifiesto inicial, trasciende cualquier posicionamiento político y debe convertirse en un espacio de consenso de todos los grupos políticos.
A pesar de tratarse de un contenido que requiere un exigente nivel de especialización y cualificación, el área denominada Didáctica de la Expresión Plástica no solo abarca la enseñanza del dibujo técnico y artístico, junto a otros medios vinculados a las bellas artes, sino que representa hoy día un amplio campo de actividad docente e investigadora con un marcado carácter interdisciplinar, vinculado a la imagen artística y mediática, la cultura visual, el cine, el diseño, la moda, la educación patrimonial, la creación digital y las nuevas tecnologías, así como el perfil de los profesionales de la mediación y didáctica en los museos, entre otros ámbitos destacables, en el marco de la necesidad de educación visual y estética en una sociedad de consumo y creación de imágenes, donde las industrias culturales necesitan una ciudadanía que sepa mirar y crear, implicándose en su entorno con capacidad para disfrutar, pero también para participar activamente en el arte, la cultura y el patrimonio. 
A la iniciativa de este colectivo no solo se han sumado casi 9.000 personas, sino que se cuenta con apoyo expreso de instituciones del prestigio del Comité Internacional de Educación y Acción Cultural (CECA) y el ICOM (International Council of Museums) e InSEA (International Society for Education through). 
Enlaces complementarios: 
Proyecto de ley LOMLOE: http://www.educacionyfp.gob.es/destacados/lomloe.html
Manifiesto inicial del profesorado (consulta directa):  https://drive.google.com/file/d/18w5oowen7UwvwT_7IRVd6dcDKmBZvqYo/view). 
Enlace web para la adhesión: https://forms.gle/6u1Hs7gNa1HttHpo8 (el manifiesto de adhesiones sigue abierto todavía) y se está difundiendo y debatiendo en torno al hashtag #EducacionNoSinArtes