Valencià:
Qüestionar i transformar la noció de patrimoni des dels seus fonaments. Aquest és l'objectiu d’AVAN, una proposta cultural itinerant que enguany arriba a la quarta edició i que s'està desenvolupant a les localitats de Viver, Geldo, Vilanova d'Alcolea, Forcall i Vilafranca i que s'allargarà fins demà diumenge dia 24. El projecte d'enguany porta com a títol «Despatrimonialitzar el patrimoni» i es converteix «en una revisió crítica que posa en relleu la relació entre patrimoni i tradició, així com les diferències en els seus objectius i funcions dins la societat», segons va explicar el comissari i director tècnic i artístic de la iniciativa, Rafael Tormo, durant l'acte de benvinguda als participants, «unes diferències que són el punt de partida per al debat sobre la despatrimonialització, un procés que implica reavaluar què és digne de ser considerat patrimoni i qui té el poder de decidir-ho».
El punt de partida d'aquest itinerari artístic i reflexiu va ser l'aula magna Joan Francesc Mira de la Facultat de Ciències Humanes i Socials, en un acte que va comptar amb la presència de la vicerectora de Cultura, Llengües i Societat de l'UJI, Carmen Lázaro, dels artistes que han realitzat els projectes i de representants municipals de les poblacions participants. Lázaro va recordar durant la seua intervenció el valor que té arribar a la quarta edició i, utilitzant com a referència el títol de la trobada, va assenyalar que «molt probablement ha sigut perquè no hem patrimonialitzat el projecte, és una suma de lideratges i cadascú aporta el que sap, sense deixar d'acompanyar». En aquest sentit, la vicerectora va explicar que AVAN també resumeix una part de les característiques del PEU com és «tenir la ment oberta, els ulls curiosos i treballar en el tema dels sabers».
En la mateixa sessió inaugural, es va presentar el projecte realitzat a Atzeneta al voltant dels forns de calç «Pedra, transmutació i vida en comú», dissenyat per Rafael Tormo i Ana Sánchez, i en el qual s'ha pogut recrear tot el procés de l'elaboració de calç que es va portar a terme fins al segle passat. 
AVAN 04, iniciativa impulsada pel Programa d'Extensió Universitària de l'UJI, està oberta a la participació d'artistes, tècnics i gestors culturals, mediadors, pensadors i veïns i residents que, durant quatre jornades, recorren les comarques de Castelló de nord a sud i reflexionen a través de l'art contemporani sobre el concepte de patrimoni buscant noves formes de preservar i compartir el patrimoni cultural desafiant les estructures convencionals. En aquest sentit, cal dir que «les activitats programades reflexionen sobre la necessitat de transformar el patrimoni en un procés dinàmic i de creació col·lectiva, en el qual l'art contemporani es converteix en agent fonamental per a revalorar i resignificar allò que anomenem cultura i memòria», explica Tormo. 
La primera parada de la travessia cultural per les comarques de Castelló va ser Vilafranca, localitat que va acollir les primeres propostes artístiques de la trobada. Allí, es va dur a terme la inauguració del projecte «Final de carrera», de l'artista Jordi Mitjà, que convida a reflexionar sobre la fàbrica Marie Claire i la despatrimonialització d’aquesta icona industrial. Els participants d’AVAN també van gaudir de la passejada nocturna «On la llum arribe», fruit de la mediació de Silvia Miralles i Javier Soligó.
La segona jornada es va iniciar ahir a Forcall amb la mediació «El poble a cada pas» de Lola Falsera i Paula Guardiola. Més tard es va inaugurar el projecte artístic «Seure amb la memòria. Patrimoni contat» de Lara Ordoñez al Convent d’en Blai Berga, un treball que integra pràctiques tèxtils i artesanals. A continuació, Óscar Cornago, investigador del CSIC, va oferir una reflexió sobre els processos de patrimonialització i la importància de mantenir el caràcter dinàmic d’aquests. A la vesprada, AVAN es va desplaçar a Vilanova d'Alcolea. Allí, l'antropòleg, mestre i periodista Josep Joan Segarra va parlar sobre la memòria i la patrimonialització popular. Per la seua banda, María Vidagany va estrenar el seu projecte «10 vegades 100 per a comptar 1.000», que reivindica la preservació de les oliveres mil·lenàries de la zona.
La primera parada per a la jornada d'avui serà Geldo. El programa s’iniciarà amb la proposta de mediació «Passat i present islàmic», a càrrec de Sohuila Hammoum, una passejada per l’horta de Geldo que té com a objectiu recuperar la memòria àrab local. Posteriorment, al Castell Palau dels Ducs de Medinaceli, Ro Caminal inaugurarà «Espai Memòria // Fadae Addakira», un projecte dedicat al diàleg intercultural entre la comunitat local i els nouvinguts d’origen magrebí. Més tard, l'artista Salomé Rodríguez compartirà coneixements sobre «Epistemologies del Sud».
La jornada continuarà a la vesprada a Viver amb la intervenció d’Agustín Pérez Rubio sobre la descolonització de museus. La següent acció serà la inauguració del projecte «Datzarbe. Dada, agent utòpic despatrimonialitzant» de Moisés Mañas, que proposa una experiència audiovisual sobre la relació entre patrimoni i identitat socioeconòmica. La proposta busca la convivència i transformació entre els elements tangibles del seu patrimoni natural i hidrogràfic, com l’aigua, les fonts i les estructures de regadiu, i les dades intangibles relacionades amb aquests mateixos elements. La trobada culminarà demà, a Sogorb, amb una sessió de conclusions on els participants podran compartir reflexions sobre els processos de patrimonialització i les noves formes d’entendre i transformar el patrimoni cultural.
El projecte d’enguany també s'ha centrat en una col·laboració activa amb les comunitats locals i les cinc artistes en residència han treballat directament amb els centres escolars de cada localitat, desenvolupant un enfocament inclusiu i participatiu que busca enriquir la narrativa cultural des de la mateixa comunitat. Així, segons explica Rafael Tormo, «AVAN es presenta com un desafiament a les narratives preestablides sobre el patrimoni i com una invitació a repensar i transformar la memòria col·lectiva cap a una comprensió més complexa, autèntica i plural de la cultura».
La iniciativa també compta amb la col·laboració de la Generalitat Valenciana dins del conveni de col·laboració de la Conselleria de Cultura, Universitats i Ocupació per al desenvolupament d’activitats de difusió i transmissió de la cultura i del conveni de col·laboració d’Universitats per a la formació de professionals de la cultura 2024, el Consorci de Museus de la Comunitat Valenciana i la Diputació de Castelló.

Español:
Cuestionar y transformar la noción de patrimonio desde sus cimientos. Este es el objetivo de AVAN, una propuesta cultural itinerante que este año llega a la cuarta edición y que se está desarrollando en las localidades de Viver, Geldo, Vilanova d'Alcolea, Forcall y Vilafranca y que se alargará hasta mañana domingo día 24. El proyecto de este año lleva como título «Despatrimonializar el patrimonio» y se convierte «en una revisión crítica que pone de relieve la relación entre patrimonio y tradición, así como las diferencias en sus objetivos y funciones dentro de la sociedad», según explicó el comisario y director técnico y artístico de la iniciativa, Rafael Tormo, durante el acto de bienvenida a los participantes, «unas diferencias que son el punto de partida para el debate sobre la despatrimonialización, un proceso que implica reevaluar qué es digno de ser considerado patrimonio y quien tiene el poder de decidirlo».
El punto de partida de este itinerario artístico y reflexivo fue el aula magna Joan Francesc Mira de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales, en un acto que contó con la presencia de la vicerrectora de Cultura, Lenguas y Sociedad de la UJI, Carmen Lázaro, de los artistas que han realizado los proyectos y de representantes municipales de las poblaciones participantes. Lázaro recordó durante su intervención el valor que tiene llegar a la cuarta edición y, utilizando como referencia el título del encuentro, señaló que «muy probablemente ha sido porque no hemos patrimonializado el proyecto, es una suma de liderazgos y cada cual aporta lo que sabe, sin dejar de acompañar». En este sentido, la vicerrectora explicó que AVAN también resume una parte de las características del PEU como es «tener la mente abierta, los ojos curiosos y trabajar en el tema de los saberes».
En la misma sesión inaugural, se presentó el proyecto realizado en Atzeneta alrededor de los hornos de cal «Piedra, transmutación y vida en común», diseñado por Rafael Tormo y Ana Sánchez, y en el que se ha podido recrear todo el proceso de la elaboración de cal que se llevó a cabo hasta el siglo pasado.


AVAN 04, iniciativa impulsada por el Programa de Extensión Universitaria de la UJI, está abierta a la participación de artistas, técnicos y gestores culturales, mediadores, pensadores y vecinos y residentes que, durante cuatro jornadas, recorren las comarcas de Castellón de norte a sur y reflexionan a través del arte contemporáneo sobre el concepto de patrimonio buscando nuevas formas de preservar y compartir el patrimonio cultural desafiando las estructuras convencionales. En este sentido, hay que decir que «las actividades programadas reflexionan sobre la necesidad de transformar el patrimonio en un proceso dinámico y de creación colectiva, en el que el arte contemporáneo se convierte en agente fundamental para revalorar y resignificar aquello que denominamos cultura y memoria», explica Tormo.
La primera parada de la travesía cultural por las comarcas de Castellón fue Vilafranca, localidad que acogió las primeras propuestas artísticas del encuentro. Allí, se llevó a cabo la inauguración del proyecto «Final de carrera», del artista Jordi Mitjà, que invita a reflexionar sobre la fábrica Marie Claire y la despatrimonialización de este icono industrial. Los participantes de AVAN también disfrutaron del paseo nocturno «Donde la luz llegue», fruto de la mediación de Silvia Miralles y Javier Soligó.
La segunda jornada se inició ayer en Forcall con la mediación «El pueblo a cada paso» de Lola Falsera y Paula Guardiola. Más tarde se inauguró el proyecto artístico «Sentar con la memoria. Patrimonio contado» de Lara Ordoñez en el Convento de Blai Berga, un trabajo que integra prácticas textiles y artesanales. A continuación, Óscar Cornago, investigador del CSIC, ofreció una reflexión sobre los procesos de patrimonialización y la importancia de mantener el carácter dinámico de estos. Por la tarde, AVAN se desplazó a Vilanova d'Alcolea. Allí, el antropólogo, maestro y periodista Josep Joan Segarra habló sobre la memoria y la patrimonialización popular. Por su parte, María Vidagany estrenó su proyecto «10 veces 100 para contar 1.000», que reivindica la preservación de los olivos milenarios de la zona.


La primera parada para la jornada de hoy será Geldo. El programa se iniciará con la propuesta de mediación «Pasado y presente islámico», a cargo de Sohuila Hammoum, un paseo por la huerta de Geldo que tiene como objetivo recuperar la memoria árabe local. Posteriormente, en el Castillo Palacio de los Duques de Medinaceli, Ro Caminal inaugurará «Espacio Memoria//Fadae Addakira», un proyecto dedicado al diálogo intercultural entre la comunidad local y los recién llegados de origen magrebí. Más tarde, la artista Salomé Rodríguez compartirá conocimientos sobre «Epistemologías del Sur».
La jornada continuará por la tarde en Viver con la intervención de Agustín Pérez Rubio sobre la descolonización de museos. La siguiente acción será la inauguración del proyecto «Datzarbe. Dada, agente utópico despatrimonializante» de Moisés Mañas, que propone una experiencia audiovisual sobre la relación entre patrimonio e identidad socioeconómica. La propuesta busca la convivencia y transformación entre los elementos tangibles de su patrimonio natural e hidrográfico, como el agua, las fuentes y las estructuras de regadío, y los datos intangibles relacionados con estos mismos elementos. El encuentro culminará mañana, en Segorbe, con una sesión de conclusiones donde los participantes podrán compartir reflexiones sobre los procesos de patrimonialización y las nuevas formas de entender y transformar el patrimonio cultural.


El proyecto de este año también se ha centrado en una colaboración activa con las comunidades locales y las cinco artistas en residencia han trabajado directamente con los centros escolares de cada localidad, desarrollando un enfoque inclusivo y participativo que busca enriquecer la narrativa cultural desde la misma comunidad. Así, según explica Rafael Tormo, «AVAN se presenta como un desafío a las narrativas preestablecidas sobre el patrimonio y como una invitación a repensar y transformar la memoria colectiva hacia una comprensión más compleja, auténtica y plural de la cultura».


La iniciativa también cuenta con la colaboración de la Generalitat Valenciana dentro del convenio de colaboración de la Conselleria de Educación, Cultura, Universidades y Empleo para el desarrollo de actividades de difusión y transmisión de la cultura y del convenio de colaboración de Universidades para la formación de profesionales de la cultura 2024, el Consorcio de Museos de la Comunidad Valenciana y la Diputación de Castelló.