Valencià:
Professionals de diversos àmbits de la salut han reivindicat la necessitat d'un debat social i d'avanços legislatius que regulen el dret a una mort digna en la jornada «Mort digna» organitzada per la Facultat de Ciències de la Salut de la Universitat Jaume I i l'Associació «Dret a morir dignament de la Comunitat Valenciana» celebrada el 26 d'octubre de 2015 a l'UJI. El degà de la Facultat de Ciències de la Salut, Rafael Ballester, ha destacat que es tracta d'un tema «que competeix a estudiants que s'estan formant per a qualsevol professió sanitària, però també a qualsevol persona ja que és un tema que ens afecta a tots».


	Ballester ha lamentat que, malgrat ser un dels actes més importants de les nostres vides, «parlem molt poc de la mort, crec que a nivell social fa falta molt més debat. Fa falta que els nostres polítics es retraten i ens diguen com pensen legislar-ho», destacant en aquest sentit la importància de generar un debat social ja que «si se'ns furta el debat sobre la mort se'ns furta també la llibertat». El degà de la FCS entén que «la gent que defensa el dret a una mort digna és gent que se sent propietària de vida i creu que aquest últim acte de llibertat és un acte de vida, sense estar deprimida i sense estar alienada com moltes vegades es vol fer creure». Ballester entén que es tracta «d'un tema molt polèmic i compromès i per això precisament fa falta parlar-ne. La ignorància l'única cosa que genera són prejudicis i els prejudicis, sofriment».


	Per la seua banda, Javier Velasco, màster en Bioètica i president de l'associació DMD-CV, ha oferit la conferència titulada «La mort i les Ciències de la Salut. Una perspectiva bioètica» en la qual ha destacat la necessitat d'entendre la mort com una part inevitable de la vida. «Si no es tracta la mort com una cosa inevitable estem abocats al fet que les persones morin d'una forma indigna. És veritat que caldria evitar les morts prematures, però no totes ho són, per a parlar d'una mort prematura cal tenir en compte l'estat de salut i el pronòstic d'aquesta persona».


	Velasco entén que «gestionar de manera humana i compassiva la mort és una responsabilitat dels professionals sanitaris», i assenyala que en l'actualitat, els avanços mèdics i la biotecnologia «han complicat moltíssim el procés de la mort, hi ha tècniques per a mantenir la vida de manera artificial i cal plantejar-se que pot arribar un moment en el qual cal retirar les mesures de suport vital». Més enllà del dret a una mort digna i a rebre unes cures pal·liatives de qualitat, des de l'associació DMD-CV reivindiquen la despenalització de l'eutanàsia i del suïcidi assistit. «El dret a la vida ha de portar aparellat el deure a respectar la vida aliena però no l'obligació de viure en contra de la pròpia voluntat del titular de la vida; la dignitat de la vida té a veure amb la capacitat d'autogovernar-se, de viure de la manera que cadascú considere adequada sense perjudici d'altres ciutadans», ha argumentat, defensant que «disposar de la pròpia vida és una decisió privada i els poders públics haurien de garantir aquesta possibilitat. L'única manera és despenalitzar l'eutanàsia i donar opció a totes les opcions».


	Finalment, Fernando Soler, metge i secretari de DMD-Madrid, ha oferit la conferència «Mort digna, mort lliure» en la qual ha valorat positivament la participació d’estudiantat de l'àmbit sanitari en unes jornades sobre mort digna. «Té molta importància veure que les noves generacions s'interessen per aquest tema, una cosa que quan jo estudiava hauria estat impensable», ha destacat com fet positiu de cara al futur.

Imatges de la jornada

Español:
Profesionales de diverso ámbitos de la salud han reivindicado la necesidad de un debate social y de avances legislativos que regulen el derecho a una muerte digna en la jornada «Muerte digna» organizada por la Facultad de Ciencias de la Salud de la Universitat Jaume I y la Asociación «Dret a morir dignament» de la Comunidad Valenciana celebrada el 26 de octubre de 2015 en la UJI. El decano de la Facultad de Ciencias de la Salud, Rafael Ballester, ha destacado que se trata de un tema «que compete a estudiantes que se están formando para cualquier profesión sanitaria, pero también a cualquier persona ya que es un tema que nos afecta a todos».


	Ballester ha  lamentado que, a pesar de ser uno de los actos más importantes de nuestras vidas, «hablamos muy poco de la muerte, creo que a nivel social hace falta mucho más debate. Hace falta que nuestros políticos se retraten y nos digan cómo piensan legislarlo», destacando en este sentido la importancia de generar un debate social ya que «si se nos roba el debate sobre la muerte se nos roba también la libertad». El decano de la FCS entiende que «la gente que defiende el derecho a una muerte digna es gente que se siente dueña de vida y cree que ese último acto de libertad es un acto de vida, sin estar deprimida y sin estar enajenada como muchas veces se quiere hacer creeer». Ballester entiende que se trata «de un tema muy polémico y comprometido y por eso precisamente hace falta hablar sobre ello. La ignorancia lo único que genera son prejuicios y los prejuicios, sufrimiento».


	Por su parte, Javier Velasco, máster en Bioética i presidente de la asociación DMD-CV, ha ofrecido la conferencia titulada «La muerte y las Ciencias de la Salud. Una perspectiva bioética» en la que ha destacado la necesidad de entender la muerte como una parte inevitable de la vida. «Si no se trata la muerte como algo inevitable estamos abocados a que las personas mueran de una forma indigna. Es verdad que habría que evitar las muertes prematuras, pero no todas lo son, para hablar de una muerte prematura hay que tener en cuenta el estado de salud y el pronóstico de esa persona».


	Velasco entiende que «gestionar de manera humana y compasiva la muerte es una responsabilidad de los profesionales sanitarios», señalando que en la actualidad, los avances médicos y la biotecnología «han complicado muchísimo el proceso de la muerte, hay técnicas para mantener la vida de manera artificial y hay que plantearse que puede llegar un momento en el que hay que retirar las medidas de soporte vital». Más allá del derecho a una muerte digna y a recibir unos cuidados paliativos de calidad, desde la asociación DMD-CV reivindican la despenalización de la eutanasia y del suicidio asistido. «El derecho a la vida debe llevar aparejado el deber de respetar la vida ajena pero no la obligación de vivir en contra de la propia voluntad del titular de la vida; la dignidad de la vida tiene que ver con la capacidad de autogobernarse, de vivir de la manera que cada uno considere adecuado sin perjuicio de otros ciudadanos», ha argumentado, defendiendo que «disponer de la propia vida es una decisión privada y los poderes públicos deberían garantizar esta posibilidad. El único modo es despenalizar la eutanasia y dar opción a todas las opciones».


	Finalmente, Fernando Soler,  médico y secretario de DMD-Madrid, ha ofrecido la conferencia «Muerte digna, muerte libre» en la que ha valorado positivamente la participación de estudiantado del ámbito sanitario en unas jornadas sobre muerte digna. «Tiene mucha importancia ver que las nuevas generaciones se interesan por este tema, algo que cuando yo estudiaba habría sido impensable», ha destacado como dato positivo de cara al futuro.

Imágenes de la jornada