Valencià:
Experts i gestors s’han reunit durant dos dies a la Llotja de Cànem per a debatre sobre transparència i bon govern a les administracions en unes jornades organitzades per la Universitat Jaume I i la Conselleria de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació de la Generalitat Valenciana.
El diputat en el Parlament Europeu i exministre de Justícia Juan Fernando López Aguilar ha sigut l'encarregat de clausurar les jornades amb una ponència en la qual ha abordat la transparència, el bon govern i la lluita contra la corrupció en el dret europeu. Així, ha afirmat que «la transparència i el bon govern poden ajudar a recuperar el crèdit d'una Unió Europea que ho necessita urgentment perquè està en mal estat, possiblement en la pitjor crisi de la seua història». Sobre aquest tema, ha apuntat que existeixen llums i ombres en la Unió Europea en aquest àmbit perquè enfront del compromís, la bona governança democràtica i els drets fonamentals d'última generació, entre ells l'accés a la informació i el bon govern, existeix en els últims temps una dificultat de transposició d'aquests principis de forma pràctica com a conseqüència d'un clima de desconfiança i falta de voluntat política d'integració per part de bona part dels governs dels estats membres.
Segons ha explicat el catedràtic de Dret Constitucional de la Universitat de Las Palmas de Gran Canaria, a partir de l'entrada en vigor del Tractat de Lisboa s'ha vist la necessitat d'actualitzar el cabal comunitari ja vigent en relació al compromís europeu per la transparència i la corrupció atès que les directives vigents estan limitades en el seu àmbit ja que vinculen al Parlament, la Comissió i el Consell però no a altres institucions que el Tractat reconeix, com el Banc Central Europeu, i que haurien d'estar vinculades a les regles de la transparència i accés a la informació.
«Els esforços del Parlament de 'Lisbonitzar' el cabal comunitari del bon govern i la transparència s'han topat amb el Consell, que no ha desbloquejat l'actualització de la directiva, i que està sent la baula malalta del procés de decisions europeu pels governs que adopten, cada vegada més, una retòrica nacionalista incompatible amb la integració europea» ha afirmat. Així, ha explicat que l'objectiu és incorporar a aquestes institucions i articular en el seu detall en què consisteix l'accés a la documentació i la transparència. A més, ha destacat que s'ha exigit a la Comissió la definició d'una estratègia contra la corrupció per l'amenaça que suposa per a la construcció europea, el funcionament de l'estat social i la democràcia a més del gran cost econòmic que suposa, entorn del 12-18% del PIB europeu. 
Sobre aquest tema, López Aguilar ha posat l'accent en la importància de la informació i educació contra la corrupció perquè es tinga consciència de l'efecte contaminant i el cost econòmic que té. «Hi ha molta gent a Espanya que creu que la corrupció és consubstancial a la nostra idiosincràsia o que és funcional perquè ajuda a la prosperitat i crea oportunitats de negoci. Hem de lliurar una autèntica batalla contra el cost que representa per a un país la indolència i transigència enfront de pràctiques corruptes» ha assenyalat. En aquest sentit, ha afegit que és fonamental identificar el cercle bijectiu entre corruptes i corruptors perquè hi ha grans complicitats amb els mitjans de comunicació, es protegeix al corrupte i també es contamina el circuit judicial.
El diputat també ha destacat que cal actualitzar la legislació penal de confiscació de béns procedent de negocis il·lícits i de blanqueig de capitals incidint en la recerca del curs que segueixen els diners i qui són els beneficiaris d'aqueixes accions il·lícites. En aquesta línia, ha assenyalat que caldria crear una comunitat d'intel·ligència europea i fer una anàlisi sectorial i segmentada de la corrupció en el conjunt de la Unió Europea atès que l'àmbit de la corrupció és diferent en cadascun dels estats membres.
També ha assenyalat que s'han d'escometre propostes de modificacions normatives, entre les quals es troba la necessitat de protegir processal i penalment als denunciants de la corrupció, atès que normalment és algú implicat en la trama corrupta. A més, ha fet referència a la inclusió en els ordenaments dels delictes ecològics.
Finalment, quant a transparència i accés a la informació, el catedràtic ha assenyalat que actualment s'està debatent la possibilitat de donar accés als diàlegs entre el Parlament i el Consell en presència de la Comissió i també sobre la necessitat de dotar de major transparència al tràmit d'esmena, els processos de negociació dels acords internacionals, els processos d'infracció i la manera d'administració dels fons europeus.
Fotografies
Video en diferents formats

Español:
Expertos y gestores se han reunido durante dos días en la Llotja de Cànem para debatir sobre transparencia y buen gobierno en las administraciones en unas jornadas organizadas por la Universitat Jaume I y la Conselleria de Transparencia, Responsabilidad Social, Participación y Cooperación de la Generalitat Valenciana.
El diputado en el Parlamento Europeo y exministro de Justicia Juan Fernando López Aguilar ha sido el encargado de clausurar las jornadas con una ponencia en la que ha abordado la transparencia, el buen gobierno y la lucha contra la corrupción en el derecho europeo. Así, ha afirmado que «la transparencia y el buen gobierno pueden ayudar a recuperar el crédito de una Unión Europea que lo necesita urgentemente porque está en mal estado, posiblemente en la peor crisis de su historia». Al respecto, ha apuntado que existen luces y sombras en la Unión Europea en este ámbito porque frente al compromiso, la buena governanza democrática y los derechos fundamentales de última generación, entre ellos el acceso a la información y el buen gobierno, existe en los últimos tiempos una dificultad de transposición de estos principios de forma práctica como consecuencia de un clima de desconfianza y falta de voluntad política de integración por parte de buena parte de los gobiernos de los estados miembros.
Según ha explicado el catedrático de Derecho Constitucional de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria, a partir de la entrada en vigor del Tratado de Lisboa se ha visto la necesidad de actualizar el acervo ya vigente en relación al compromiso europeo por la transparencia y la corrupción dado que las directivas vigentes están limitadas en su ámbito ya que vinculan al Parlamento, la Comisión y el Consejo pero no a otras instituciones que el Tratado reconoce, como el Banco Central Europeo, y que deberían estar vinculadas a las reglas de la transparencia y acceso a la información.
 «Los esfuerzos del Parlamento de 'Lisbonizar' el acervo del buen gobierno y la transparencia se han topado con el Consejo, que no ha desbloqueado la actualización de la directiva, y que está siendo el eslabón enfermo del proceso de decisiones europeo por los gobiernos que adoptan, cada vez más, una retórica nacionalista incompatible con la integración europea» ha afirmado. Así, ha explicado que el objetivo es incorporar a estas instituciones y articular en su detalle en qué consiste el acceso a la documentación y la transparencia. Además, ha destacado que se ha exigido a la Comisión la definición de una estrategia contra la corrupción por la amenaza que supone para la construcción europea, el funcionamiento del estado social y la democracia además del gran coste económico que supone, en torno al 12-18% del PIB europeo.
Al respecto, López Aguilar ha hecho hincapié en la importancia de la información y educación contra la corrupción para que se tenga conciencia del efecto contaminante y el coste económico que tiene. «Hay mucha gente en España que cree que la corrupción es consustancial a nuestra idiosincrasia o que es funcional porque ayuda a la prosperidad y crea oportunidades de negocio. Tenemos que librar una auténtica batalla contra el coste que representa para un país la indolencia y transigencia frente a prácticas corruptas» ha señalado. En este sentido, ha añadido que es fundamental identificar el círculo biyectivo entre corruptos y corruptores porque hay grandes complicidades con los medios de comunicación, se protege al corrupto y también se contamina el circuito judicial.
El diputado también ha destacado que hay que actualizar la legislación penal de confiscación de bienes procedente de negocios ilícitos y de blanqueo de capitales incidiendo en la investigación del curso que sigue el dinero y quiénes son los beneficiarios de esas acciones ilícitas. En esta línea, ha señalado que habría que crear una comunidad de inteligencia europea y hacer un análisis sectorial y segmentado de la corrupción en el conjunto de la Unión Europea dado que el ámbito de la corrupción es diferente en cada uno de los estados miembros.
También ha señalado que se deben acometer propuestas de modificaciones normativas, entre las que se encuentra la necesidad de proteger procesal y penalmente a los denunciantes de la corrupción, dado que normalmente es alguien implicado en la trama corrupta. Además, ha hecho referencia a la inclusión en los ordenamientos de los delitos ecológicos.
Finalmente, en cuanto a transparencia y acceso a la información, el catedrático ha señalado que actualmente se está debatiendo la posibilidad de dar acceso a los diálogos entre el Parlamento y el Consejo en presencia de la Comisión y también sobre la necesidad de dotar de mayor transparencia al trámite de enmienda, los procesos de negociación de los acuerdos internacionales, los procesos de infracción y el modo de administración de los fondos europeos.
Fotografías
Vídeo en diferentes formatos