Valencià:
En el marc del projecte d'investigació que l'Institut Universitari de Tecnologia Ceràmica de la Universitat Jaume I realitza en col·laboració amb les empreses Siemens-Gamesa i Clam Desarrollo i amb el centre tecnològic del plàstic AIMPLAS (EOLO+) s'han posat a punt els mètodes de caracterització dels materials utilitzats per a la realització de les pales d'aerogeneradors.

L'augment de les dimensions de les pales dels aerogeneradors, necessari per a incrementar la producció d'energia eòlica, porta associades una sèrie de limitacions tècniques, pel fet que l'extrem de la pala de l'aerogenerador està sotmés a majors velocitats i les partícules i les gotes d'aigua que hi impacten es converteixen en projectils que deterioren la superfície de la pala, la qual cosa no sols enlletgeix la seua estructura, sinó que arriba a reduir la resistència dels materials, fet que disminueix la durabilitat de la pala.

Els mètodes de caracterització posats a punt determinen tant les propietats dels nous materials desenvolupats, com ara corba de flux, viscositat, temps de curat, etc., com dels recobriments obtinguts: coordenades cromàtiques, lluentor, opacitat, grossària de recobriment, adhesió, flexibilitat, envelliment per radiació UV, desgast per erosió, desgast per erosió de pluja, etc., i hi destaca el mètode desenvolupat per a l'avaluació del dany produït en els recobriments mitjançant microscòpia confocal.

El finançament del projecte (RTC-2017-6341-3) el realitzen conjuntament els fons FEDER i el Ministeri de Ciència, Innovació i Universitats a través de l'Agència Estatal d'Investigació.

Español:
En el marco del proyecto de investigación que el Instituto Universitario de Tecnología Cerámica de la Universitat Jaume I realiza en colaboración con las empresas Siemens-Gamesa y Clam Desarrollo y con el centro tecnológico del plástico AIMPLAS (EOLO+) se han puesto a punto los métodos de caracterización de los materiales utilizados para la realización de las palas de aerogeneradores.
El aumento de las dimensiones de las palas de los aerogeneradores, necesario para incrementar la producción de energía eólica, lleva asociadas una serie de limitaciones técnicas, debido a que el extremo de la pala del aerogenerador está sometido a mayores velocidades y las partículas y las gotas de agua que impactan se convierten en proyectiles que deterioran la superficie de la pala, lo que no solo afea su estructura, sino que llega a reducir la resistencia de los materiales, hecho que disminuye la durabilidad de la pala.
Los métodos de caracterización puestos a punto determinan tanto las propiedades de los nuevos materiales desarrollados tales como curva de flujo, viscosidad, tiempo de curado, etc., así como de los recubrimientos obtenidos: coordenadas cromáticas, brillo, opacidad, espesor de recubrimiento, adhesión, flexibilidad, envejecimiento por radiación UV, desgaste por erosión, desgaste por erosión de lluvia, etc., destacando el método desarrollado para la evaluación del daño producido en los recubrimientos mediante microscopía confocal.
La financiación del proyecto (RTC-2017-6341-3) la realiza conjuntamente los fondos FEDER y el Ministerio de Ciencia, Innovación y Universidades a través de la Agencia Estatal de Investigación.