Valencià:
La Càtedra de Bretxa Digital i Territori de la Universitat Jaume I va analitzar divendres passat, 22 d’octubre, el paper dels pobles intel·ligents al webinar ‘Smart villages contra la bretxa digital’. Concebut amb l’objectiu d’afavorir la transició digital com a eina per fer de l’entorn rural de la província un espai amb servicis intel·ligents, el webinar va ser obert conjuntament per la rectora de l’UJI, Eva Alcón, i la consellera d’Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital, Carolina Pascual.
En la seua intervenció, la consellera va destacar que la digitalització «és essencial en la lluita contra la despoblació» i va abogar per «reduir la bretxa digital a través del coneixement, la connectivitat i la capacitació en competències digitals». En aquesta línia, Pascual va insistir en la necessitat «que ningú no quede enrere, un objectiu que requereix analitzar totes les situacions». Al seu torn, la rectora de l’UJI va referir-se a la superació de la bretxa digital com «un dels reptes del segle XXI» i va ressaltar el paper de la Càtedra «com a instrument per a la participació de tots els agents dels espais rurals i com a eina per a construir una societat digital inclusiva basada en la igualtat d’oportunitats».
A la primera ponència, titulada ‘Territoris Intel·ligents en la Comunitat Valenciana: una visió sectorial-territorial’, el professor titular d’Economia Aplicada de la Universitat d’Alacant, José Miguel Giner Pérez, va explicar que «a més d’empreses o empresaris innovadors, per a la generació de territoris intel·ligents és clau la participació de les institucions públiques i la societat civil». D’acord amb Giner, que va basar la seua intervenció en el projecte ‘Avalem Territori’ impulsat per Labora, «és rellevant conèixer la cultura de cada territori». Al seu parer, hi ha diferents models de desenvolupament de territoris intel·ligents, i ho són «en la mida que orienten les seues accions cap a la sostenibilitat i la inclusió i es connecten i s’adapten als reptes i expectatives dels qui els habiten, per garantir el benestar comú, generar un entorn de col·laboració, innovació i comunicació permanent». Giner va posar alguns exemples de bons pràctiques en aquest sentit, com les desenvolupades en torn a l’agroalimentari, a la Vega Baixa, o al sector digital, a Alacant.
A continuació es van exposar dues experiències de pobles intel·ligents. En primer lloc, la regidora de les àrees de Cultura, Desenvolupament i Urbanisme del Ajuntament d’Ansó, Blanca Alfonso i l’agent de Desenvolupament local, Andrea Sánchez, van parlar sobre el cas del poble de la província d’Osca, reconegut com un dels més bonics d’Espanya. Amb 386 habitants en 2020, l’any 2019 va apostar per un projecte per a fer possible l’assentament poblacional introduïnt innovació com a mitjà per assegurar la qualitat de vida i frenar el procés de despoblament. Ansó va ser seleccionat com a únic poble d’Espanya en el projecte europeu ‘Smart Rural 21’, concebut per a difondre i compartir estratègies intel·ligents en l’àmbit rural. A partir d’un procés participatiu, s’ha detectat un augment del teletreball, una visió més positiva de l’entorn i noves propostes d’interconnexió urbà-rural.
Al seu torn, Toni Collado, de la Fundación El Olmo d’Aras de los Olmos, va exposar els projectes desenvolupats a la localitat valenciana. «El més important és el relacionat amb l’autosuficiència energètica -va argumentar- concebut perquè Aras arribe a ser autosuficient mitjançant les energies renovables», una iniciativa pionera a nivell estatal que també té com a objectiu «resoldre els problemes de talls del subministrament, que són habituals». A banda, aquest poble de 400 habitants destaca també per la posada en marxa d’un centre de divulgació científica i mediambiental, conjuntament amb la Universitat de València.
Finalment, el director de la Càtedra, Vicent A. Querol, i l’investigador Joan Sanfélix, van presentar les conclusions del webinar. En aquest punt, Sanfélix va destacar la rellevància del treball en xarxa entre empreses, institucions i societat civil, i així mateix va constatar que la complexitat de la bretxa digital «va més enllà de la connectivitat, perquè altres escletxes són les d’alfabetizació digital, la de coneixements, i també la de l’ús i aprofitament dels recursos per part de la ciutadania». Al seu torn, Querol va parlar sobre el fet que la idea de ‘smart’ «encara apareix com un concepte obert, però en tant que es refereix a ecosistemes que tracten de generar inclusió, això connecta amb la feina de la Càtedra». Així mateix, va fer al·lusió a la necessitat «d’unir capes, perquè la lluita contra la bretxa digital és molt necessària per aprofitar allò digital per al bé propi i col·lectiu, transformant altres àmbits com l’habitatge o la mobilitat».
A la cloenda del webinar van intervenir María Muñoz, directora general per a la Lluita contra la Bretxa Digital i David Cabedo, vicerector adjunt de Transferència, Innovació i Emprenedoria. Muñoz va recordar que les àrees rurals «no són alienes a la transformació social» i va afegir que la digitalització «pot ser una eina poderosa de transformació i canvi, sempre que comptem amb la participació de la comunitat». La directora general es va mostrar segura que les conclusions de la jornada «ens ajudaran a seguir dissenyant polítiques inclusives i vertebradores de transformació en tot el territori». En el seu torn de paraula, Cabedo va convidar a «aprofitar el saber fer rural, aprofitant el gran coneixement i talent que tenim i que hem de ser capaços d’aprofitar-lo». Així mateix, el vicerector va constatar que «qualsevol innovació ve del coneixement, que no té per què ser científic, i pot generar valor, que no sempre serà econòmic sinó que pot ser social o mediambiental».
La Càtedra de Bretxa Digital i Territori té com a objectiu orientar polítiques i accions perquè ningú en el medi rural es quede enrere en la gran transformació tecnològica i actitudinal que vivim. Fruit de la col·laboració entre l’UJI i la Direcció General de la Lluita contra la Bretxa Digital de la Conselleria d'Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital, la Càtedra desenvolupa accions d'investigació, formació i difusió per avançar cap a una inclusió plena: més justa, accessible i democràtica dels diversos espais del territori valencià.

Español:
La Cátedra de Brecha Digital y Territorio de la Universitat Jaume I analizó el pasado viernes, 22 de octubre, el papel de los pueblos inteligentes al webinar 'Smart villages contra la brecha digital'. Concebido con el objetivo de favorecer la transición digital como herramienta para hacer del entorno rural de la provincia un espacio con servicios inteligentes, el webinar fue abierto conjuntamente por la rectora de la UJI, Eva Alcón, y la consejera de Innovación, Universidades, Ciencia y Sociedad Digital, Carolina Pascual.
En su intervención, la consejera destacó que la digitalización "es esencial en la lucha contra la despoblación» y aboga por «reducir la brecha digital a través del conocimiento, la conectividad y la capacitación en competencias digitales». En esta línea, Pascual insistió en la necesidad «que nadie quede atrás, un objetivo que requiere analizar todas las situaciones». A su vez, la rectora de la UJI se refirió a la superación de la brecha digital como «uno de los retos del siglo XXI» y resaltó el papel de la Cátedra «como instrumento para la participación de todos los agentes los espacios rurales y como herramienta para construir una sociedad digital inclusiva basada en la igualdad de oportunidades».
En la primera ponencia, titulada 'Territorios Inteligentes en la Comunidad Valenciana: una visión sectorial-territorial', el profesor titular de Economía Aplicada de la Universidad de Alicante, José Miguel Giner Pérez, explicó que «además de empresas o empresarios innovadores, para la generación de territorios inteligentes es clave la participación de las instituciones públicas y la sociedad civil». De acuerdo con Giner, que basó su intervención en el proyecto 'Avalamos Territorio' impulsado por Labora, «es relevante conocer la cultura de cada territorio». A su juicio, hay diferentes modelos de desarrollo de territorios inteligentes, y lo son «en la medida que orientan sus acciones hacia la sostenibilidad y la inclusión y se conectan y se adaptan a los retos y expectativas de quienes los habitan , para garantizar el bienestar común, generar un entorno de colaboración, innovación y comunicación permanente ». Giner puso algunos ejemplos de buenos prácticas en este sentido, como las desarrolladas en torno al agroalimentario, en la Vega Baja, o el sector digital, en Alicante.
A continuación se expusieron dos experiencias de pueblos inteligentes. En primer lugar, la concejala de las áreas de Cultura, Desarrollo y Urbanismo del Ayuntamiento de Ansó, Blanca Alfonso y el agente de desarrollo local, Andrea Sánchez, hablaron sobre el caso del pueblo de la provincia de Huesca, reconocido como uno de los más bonitos de España. Con 386 habitantes en 2020, el año 2019 apostó por un proyecto para hacer posible el asentamiento poblacional introduciendo innovación como medio para asegurar la calidad de vida y frenar el proceso de despoblación. Ansó fue seleccionado como único pueblo de España en el proyecto europeo 'Smart Rural 21', concebido para difundir y compartir estrategias inteligentes en el ámbito rural. A partir de un proceso participativo, se ha detectado un aumento del teletrabajo, una visión más positiva del entorno y nuevas propuestas de interconexión urbano-rural.
A su vez, Toni Collado, de la Fundación El Olmo de Aras de los Olmos, expuso los proyectos desarrollados en la localidad valenciana. «Lo más importante es el relacionado con la autosuficiencia energética -argumentó- concebido para Aras llegue a ser autosuficiente mediante las energías renovables», una iniciativa pionera a nivel estatal que también tiene como objetivo «resolver los problemas de cortes del suministro, que son habituales ». Aparte, este pueblo de 400 habitantes destaca también por la puesta en marcha de un centro de divulgación científica y medioambiental, conjuntamente con la Universidad de Valencia.
Finalmente, el director de la Cátedra, Vicent A. Querol, y el investigador Joan Sanfélix, presentaron las conclusiones del webinar. En este punto, Sanfélix destacó la relevancia del trabajo en red entre empresas, instituciones y sociedad civil, y asimismo constató que la complejidad de la brecha digital "va más allá de la conectividad, porque otras grietas son las de alfabetización digital, la de conocimientos, así como la del uso y aprovechamiento de los recursos por parte de la ciudadanía». A su vez, Querol habló sobre el hecho de que la idea de 'smart' «todavía aparece como un concepto abierto, pero como se refiere a ecosistemas que tratan de generar inclusión, esto conecta con el trabajo de la Cátedra». Asimismo, hizo alusión a la necesidad «de unir capas, porque la lucha contra la brecha digital es muy necesaria para aprovechar lo digital para el bien propio y colectivo, transformando otros ámbitos como la vivienda o la movilidad».
En la clausura del webinar intervinieron María Muñoz, directora general para la Lucha contra la Brecha Digital y David Cabedo, vicerrector adjunto de Transferencia, Innovación y Emprendimiento. Muñoz recordó que las áreas rurales «no son ajenas a la transformación social» y añadió que la digitalización «puede ser una herramienta poderosa de transformación y cambio, siempre que contamos con la participación de la comunidad». La directora general se mostró segura de que las conclusiones de la jornada «nos ayudarán a seguir diseñando políticas inclusivas y vertebradores de transformación en todo el territorio». En su turno de palabra, Cabedo invitó a «aprovechar el saber hacer rural, aprovechando el gran conocimiento y talento que tenemos y que debemos ser capaces de aprovecharlo». Asimismo, el vicerrector constató que «cualquier innovación viene del conocimiento, que no tiene por qué ser científico, y puede generar valor, que no siempre será económico sino que puede ser social o medioambiental».
La Cátedra de Brecha Digital y Territorio tiene como objetivo orientar políticas y acciones para que nadie en el medio rural se quede atrás en la gran transformación tecnológica y actitudinal que vivimos. Fruto de la colaboración entre la UJI y la Dirección General de la Lucha contra la Brecha Digital de la Conselleria de Innovación, Universidades, Ciencia y Sociedad Digital, la Cátedra desarrolla acciones de investigación, formación y difusión para avanzar hacia una inclusión plena: más justa, accesible y democrática de los diversos espacios del territorio valenciano.