Valencià:
La Universitat Jaume I i l'IES Penyagolosa de Castelló han acollit 80 alumnes i 20 membres del professorat d'instituts de secundària de Portugal (Agrupamento d'Escolas de Campo Maior i Agrupamento d'Escolas número 3 d'Elvas) i Itàlia (Istituto Superiore Taramelli-Foscolo de Pavia) durant tota la setmana per a mostrar-los part del patrimoni hidràulic de la província i la seua importància en el territori. Durant l'estada també han après com utilitzar les TIC per a catalogar-lo, aportar-li valor i fer tasques de difusió.
L'alumnat i professorat ha compartit multitud d'activitats, com ara la «Mapping Party», una visita a una zona del riu Millars en la qual s'han georeferenciat i catalogat amb l'app desenvolupada diferents elements del patrimoni hidràulic (assuts, molins, fonts, etc.). Durant la seua visita a l'UJI, la rectora Eva Alcón els ha donat la benvinguda i els ha agraït la seua participació en el projecte coordinador per la Càtedra FACSA d'Innovació en el Cicle Integral de l'Aigua.
A les aules informàtiques universitàries, l'estudiantat ha descarregat les dades capturades durant la «Mapping Party» i ha analitzat la informació obtinguda en mapes. Paral·lelament, el professorat ha participat en una reunió de coordinació amb el professorat dels instituts i universitats sòcies per a valorar el treball realitzat durant el primer any de projecte i coordinar les tasques que cal realitzar en la segona anualitat.
Aquesta visita forma part d'H2OMap, un projecte Erasmus+ d'innovació educativa la finalitat del qual és promoure noves formes d'ensenyament i aprenentatge a través de l'ús de les noves tecnologies en l'estudi del patrimoni hidràulic. Per a això, les universitats sòcies (Alacant, Pavia i Jaume I) han desenvolupat una sèrie d'eines tecnològiques, com una aplicació mòbil per a realitzar la recol·lecció de dades i una multiplataforma on es pot introduir informació històrica o geogràfica sobre aquest patrimoni en la base de dades per a, finalment, visualitzar-la en mapes interactius i story maps. Aquestes eines es complementen amb una guia didàctica i un curs en línia dirigit al professorat de secundària, que els ajuden a implantar aquestes eines a l'aula.
«La idea és que l'alumnat realitze durant el curs diferents activitats d'aprenentatge amb aquestes eines en els seus respectius centres perquè es familiaritzen amb elles i adquirisquen els coneixements necessaris», ha comentat Sergio Xiva, coordinador del projecte. «Després, ha explicat, s'ha previst que l'estudiantat dels diferents centres pose en pràctica el que ha après a través d'una experiència de mobilitat d'una setmana que cada any tindrà lloc en un lloc diferent: Castelló, Pavia a Itàlia i Campo Maior a Portugal, respectivament».
En la seua opinió, «H2OMap és un projecte molt interessant perquè les eines que estem desenvolupant les universitats estaran provades quan finalitze el projecte i es podran fer extensibles a més organitzacions, instituts o qualsevol centre que les vulga utilitzar, ja que es desenvolupa tot en programari lliure. A més, un altre aspecte molt positiu és que les eines es podrien ampliar a altres patrimonis i aplicar-se molt fàcilment per a potenciar el desenvolupament local dels municipis, especialment municipis rurals xicotets».
El professorat de secundària també ha valorat positivament aquest tipus d'eines. En opinió de Marta Casado, de l'IES Penyagolosa, «aquestes eines són de gran interès i utilitat a les aules, ja que permeten una visió cap al futur i tenen moltes aplicacions en diferents assignatures del currículum». Isabella Nascimbene, de l'IS Taramelli-Foscolo, ha destacat «el valor afegit del projecte, en permetre la convivència durant una setmana entre persones de diferents països i conèixer la importància que té l'aigua en aquesta regió».
Per a Rute Parente, d'AE Campo Maior, «en el nostre institut tenim més projectes Erasmus+, però aquest és diferent perquè hi estan implicades també universitats. Aquest fet és molt positiu, ja que l'alumnat de secundària, que prompte haurà de triar si decideix continuar els estudis, coneix de primera mà la universitat i, per tant, la veu més pròxima i com un bon lloc on continuar aprenent».
En la pàgina web https://h2omap.uji.es/ es pot trobar més informació del projecte i dels materials desenvolupats, que són d'accés obert.

Español:
La Universitat Jaume I y el IES Penyagolosa de Castellón han acogido a 80 alumnos y alumnas y 20 miembros del profesorado de institutos de secundaria de Portugal (Agrupamento de Escolas de Campo Maior y Agrupamento de Escolas n.º 3 de Elvas) e Italia (Istituto Superiore Taramelli-Foscolo de Pavia) durante toda la semana para mostrarles parte del patrimonio hidráulico de la provincia y su importancia en el territorio. Durante la estancia también han aprendido cómo utilizar las TIC para catalogarlo, aportarle valor y realizar tareas de difusión.
El alumnado y profesorado ha compartido multitud de actividades, como la «Mapping Party», una visita a una zona del río Mijares en la que se han georeferenciado y catalogado con la app desarrollada diferentes elementos del patrimonio hidráulico (azuds, molinos, fuentes, etc.). Durante su visita a la UJI, La rectora Eva Alcón les ha dado la bienvenida y les ha agradecido su participación en el proyecto coordinador por la Cátedra FACSA de Innovación en el Ciclo Integral del Agua.
En las aulas informáticas universitarias, el estudiantado ha descargado los datos capturados durante la «Mapping Party» y ha analizado la información obtenida en mapas. Paralelamente, el profesorado ha participado en una reunión de coordinación con el profesorado de los institutos y universidades socias para valorar el trabajo realizado durante el primer año de proyecto y coordinar las tareas a realizar en la segunda anualidad.
Esta visita forma parte de H2OMap, un proyecto Erasmus+ de innovación educativa cuya finalidad es promover nuevas formas de enseñanza y aprendizaje a través del uso de las nuevas tecnologías en el estudio del patrimonio hidráulico. Para ello, las universidades socias (Alicante, Pavia y Jaume I) han desarrollado una serie de herramientas tecnológicas como una aplicación móvil para realizar la recolección de datos y una multiplataforma donde se puede introducir información histórica o geográfica sobre este patrimonio en la base de datos para, finalmente, visualizarla en mapas interactivos y story maps. Estas herramientas se complementan con una guía didáctica y un curso online dirigido al profesorado de secundaria, que les ayudan a implantar estas herramientas en el aula.
«La idea es que el alumnado realice durante el curso diferentes actividades de aprendizaje con estas herramientas en sus respectivos centros para que se familiaricen con ellas y adquieran los conocimientos necesarios», ha comentado Sergio Chiva, coordinador del proyecto. «Después, ha explicado, se ha previsto que el estudiantado de los diferentes centros ponga en práctica lo aprendido a través de una experiencia de movilidad de una semana que cada año tendrá lugar en un lugar diferente: Castellón, Pavia en Italia y Campo Maior en Portugal, respectivamente».
En su opinión, «H2OMap es un proyecto muy interesante porque las herramientas que estamos desarrollando las universidades estarán testeadas una vez finalice el proyecto y se podrán hacer extensibles a más organizaciones, institutos o cualquier centro que las quiera utilizar, ya que se desarrolla todo en software libre. Además, otro aspecto muy positivo es que las herramientas se podrían ampliar a otros patrimonios y aplicarse muy fácilmente para potenciar el desarrollo local de los municipios, especialmente municipios rurales pequeños».
El profesorado de secundaria también ha valorado positivamente este tipo de herramientas. En opinión de Marta Casado, del IES Penyagolosa, «estas herramientas son de gran interés y utilidad en las aulas, ya que permiten una visión hacia el futuro y tienen muchas aplicaciones en diferentes asignaturas del curriculum». Isabella Nascimbene, del IS Taramelli-Foscolo, ha destacado «el valor añadido del proyecto, al permitir la convivencia durante una semana entre personas de diferentes países y conocer la importancia que tiene el agua en esta región».
Para Rute Parente, de AE Campo Maior, «en nuestro instituto tenemos más proyectos Erasmus+ pero este es diferente porque están implicadas también universidades. Este hecho es muy positivo, ya que el alumnado de secundaria, que en breve tendrá que elegir si continuar los estudios, conoce de primera mano la universidad y, por tanto, la ve más cercana y un buen lugar para seguir aprendiendo».
En la página web https://h2omap.uji.es/ se puede encontrar más información del proyecto y de los materiales desarrollados, que son de acceso abierto.