Valencià:
Un equip multidisciplinari integrat per personal investigador de les universitats Jaume I de Castelló i València; professionals clínics dels hospitals General Universitari de Castelló i La Plana i del Centre de Salut Pública de Castelló han posat en marxa un projecte que avaluarà la prevalença de símptomes, els impactes socioeconòmics, els factors de risc i l’eficàcia de les intervencions no farmacològiques de la COVID crònica.
En opinió de la investigadora principal de l’estudi a l’UJI, Juana María Delgado Saborit, del grup d’Epidemiologia Perinatal, Salut Ambiental i Recerca Clínica, «els efectes a llarg termini associats amb la COVID crònica poden produir en els afectats un impacte considerable en la qualitat de la vida, i en el seu àmbit laboral i social, que poden arribar a ser limitants». Per això, «és important identificar quins són els predictors de risc associats a la prevalença de COVID crònica i els seus impactes en la població. Aquesta informació és molt valuosa per a identificar els pacients amb el risc de desenvolupar COVID crònica, establir accions preventives i generar evidència científica que puga ser aplicada a la pràctica clínica».
D’altra banda, ha comentat la investigadora castellonenca, «és necessari identificar tractaments que alleugen els símptomes que sofreixen els pacients de COVID crònica, per a així ajudar-los a retornar a la seua vida quotidiana. Aquesta informació és molt útil per a definir els tractaments que faciliten la recuperació als pacients. Nosaltres volem avaluar tres tractaments que no requereixen l’ús de fàrmacs, i que estan basats en exercici i dieta».
El projecte es desenvoluparà en dues fases. La primera és un estudi observacional amb el propòsit d’establir la varietat de símptomes de la COVID crònica i el seu impacte socioeconòmic en la població afectada. En l’avaluació també es tindran en compte quins són els factors de risc per a desenvolupar COVID crònica, entre altres, desenvolupament clínic de la infecció, comorbiditats prèvies, aspectes socioeconòmics, ambientals i d’estil de vida associats amb una major prevalença i durada de la COVID crònica.
L’equip espera recollir més d’un miler de respostes a través del formulari obert, allotjat en una plataforma segura utilitzada en aquesta mena d’estudis, per a protegir les dades dels participants. Un dels objectius d’aquesta primera fase és facilitar el desenvolupament de polítiques encaminades a pal·liar els impactes negatius que tenen els símptomes de la COVID crònica en les persones que la pateixen.
En la segona fase de l’estudi, l’equip analitzarà les intervencions no farmacològiques per a determinar la seua eficàcia en la millora dels símptomes de la COVID crònica. En concret s’avaluaran dues intervencions basades en la dieta i una tercera en la rehabilitació física i pulmonar. Per a fer-ho, el grup integra professionals en fisioteràpia, dietètica, infermeria, bioquímica, medicina i epidemiologia. L’objectiu és, igual que en la primera fase, ajudar a establir programes d’intervenció per a afavorir la recuperació dels pacients.
Les persones que participaran en aquesta segona fase s’assignaran aleatòriament a una de les tres intervencions o a un quart grup que servirà com a control. Existirà un cinquè grup de participants que han patit la COVID-19, però que no presenten símptomes de COVID crònica com a grup control sa. Les intervencions duraran tres mesos i es farà un seguiment per part dels professionals encarregats d’ajustar cada intervenció a la millora de cadascun dels participants.
Les persones voluntàries que participen en l’estudi emplenaran uns qüestionaris per a reflectir l’evolució dels símptomes. També se’ls prendran mostres biològiques (sang, orina, excrements i cabell) abans i després d’acabar la intervenció per a conèixer l’evolució de determinats marcadors de salut. La previsió és comptar amb 180 participants en aquesta fase, 30 amb COVID crònica per a cadascuna de les intervencions, 60 per al grup de control també amb COVID crònica i 30 per al grup de control sa integrat per persones que han passat la COVID però no en presenten símptomes derivats.
La recerca «COVID crònica: avaluació de la prevalença de símptomes, impactes socioeconòmics, factors de risc i eficàcia d’intervencions no farmacològiques per a pal·liar els seus efectes» és finançada per la Generalitat Valenciana a través d’una ajuda publicada en el Decret 206/2021, de 17 de desembre, del Consell, d’aprovació de les bases reguladores i de concessió directa d’ajudes urgents per a projectes de recerca, desenvolupament tecnològic i innovació (R+D+i) relacionats amb la COVID-19.
Més informació: CovidCronico@uji.es

Español:
Un equipo multidisciplinar integrado por personal investigador de las universidades Jaume I de Castelló y Universitat de València; profesionales clínicos de los hospitales General Universitario de Castelló y La Plana y del Centro de Salud Pública de Castelló han puesto en marcha un proyecto que evaluará la prevalencia de síntomas, los impactos socioeconómicos, los factores de riesgo y la eficacia de las intervenciones no farmacológicas de la COVID crónica.
En opinión de la investigadora principal del estudio en la UJI, Juana María Delgado Saborit del grupo de Epidemiología Perinatal, Salud Ambiental e Investigación Clínica, «los efectos a largo plazo asociados a la COVID crónica pueden producir en los afectados un impacto considerable en la calidad de la vida, y en su ámbito laboral y social, que pueden llegar a ser limitantes». Por ello, «es importante identificar cuáles son los predictores de riesgo asociados a la prevalencia de COVID crónica y sus impactos en la población. Esta información es muy valiosa para identificar a los pacientes con riesgo de desarrollar COVID crónica, establecer acciones preventivas y generar evidencia científica que pueda ser aplicada a la práctica clínica». 
Por otro lado, ha comentado la investigadora castellonense, «es necesario identificar tratamientos que alivien los síntomas que sufren los pacientes de COVID crónica, para así ayudarles a retornar a su vida cotidiana. Dicha información es muy útil para definir los tratamientos que faciliten la recuperación a los pacientes. Nosotros queremos evaluar tres tratamientos que no requieren el uso de fármacos, y que están basados en ejercicio y dieta».
El proyecto se desarrollará en dos fases. La primera es un estudio observacional con el propósito de establecer la variedad de síntomas de la COVID crónica y su impacto socioeconómico en la población afectada. En la evaluación también se tendrán en cuenta cuáles son los factores de riesgo para desarrollar COVID crónica, entre ellos, desarrollo clínico de la infección, comorbilidades previas, aspectos socioeconómicos, ambientales y de estilo de vida asociados con una mayor prevalencia y duración de la COVID crónica.
El equipo espera recoger más de un millar de respuestas a través del formulario abierto, alojado en una plataforma segura utilizada en este tipo de estudios, para proteger los datos de los participantes. Uno de los objetivos de esta primera fase es facilitar el desarrollo de políticas encaminadas a paliar los impactos negativos que tienen los síntomas de la COVID crónica en las personas que la padecen.
En la segunda fase del estudio, el equipo analizará las intervenciones no farmacológicas para determinar su eficacia en la mejoría de los síntomas de la COVID crónica. En concreto, se evaluarán dos intervenciones basadas en la dieta y una tercera en la rehabilitación física y pulmonar. Para hacerlo el grupo integra profesionales en fisioterapia, dietética, enfermería, bioquímica, medicina y epidemiologia. El objetivo es, igual que en la primera fase, ayudar a establecer programas de intervención para favorecer la recuperación de los pacientes.
Las personas que participarán en esta segunda fase se asignarán aleatoriamente a una de las tres intervenciones o a un cuarto grupo que servirá como control. Existirá un quinto grupo de participantes que han padecido la COVID-19 pero que no presentan síntomas de COVID crónica como grupo control sano. Las intervenciones durarán tres meses y se hará un seguimiento por parte de los profesionales encargados de ajustar cada intervención a la mejora de cada uno de los participantes.
Las personas voluntarias que participen en el estudio rellenarán unos cuestionarios para reflejar la evolución de los síntomas. También se les tomarán muestras biológicas (sangre, orina, heces y cabello) antes y después de acabar la intervención para conocer la evolución de determinados marcadores de salud. La previsión es contar con 180 participantes en esta fase, 30 con COVID crónica para cada una de las intervenciones, 60 para el grupo de control también con COVID crónica y 30 para el grupo de control sano integrado por personas que han pasado la COVID pero no presentan síntomas derivados de ella.
La investigación «COVID crónica: evaluación de la prevalencia de síntomas, impactos socioeconómicos, factores de riesgo y eficacia de intervenciones no farmacológicas para paliar sus efectos» está financiada por la Generalitat Valenciana a través de una ayuda publicada en el Decreto 206/2021, de 17 de diciembre, del Consell, de aprobación de las bases reguladoras y de concesión directa de ayudas urgentes para proyectos de investigación, desarrollo tecnológico e innovación (I+D+i) relacionados con la COVID-19.
Más información: CovidCronico@uji.es