Valencià:
El Menador espai cultural de la Universitat Jaume I ha sigut punt de trobada de serveis i unitats de seguiment i anàlisi de la inserció laboral de les persones amb títol universitari en la setena edició de les Jornades d'Observatoris d'Ocupació Universitària de les universitats espanyoles.
L’acte d’inauguració ha comptat amb la presència de la vicerectora d’Estudiants, Ocupació i Innovació Educativa de l’UJI, Pilar García Agustín; el director general de l’Agència Valenciana d’Avaluació i Prospectiva, Salvador Palazón; la vicerectora d’Estudiants i Ocupació de la Universitat d’Alacant i responsable del Grup d’Ocupació de CRUE-Assumptes Estudiantils, Nuria Grané, i la vicealcaldessa de l’Ajuntament de Castelló, Ali Brancal.
García Agustín ha assenyalat que les universitats «tenim la missió de generar informació fiable i oportuna per al disseny de mesures que milloren l’ocupabilitat i l’ocupació dels universitaris a Espanya». En aquest sentit, ha afirmat que és fonamental generar una informació homogènia comparable entre estudis i comunitats autònomes i fomentar la col·laboració entre les administracions públiques, els organismes d’ocupació i d’educació i els instituts que proveeixen informació sobre ocupació per a donar suport a la presa de decisió del futur estudiantat, persones titulades així com d’ocupadors i gestors universitaris.
En aquesta línia, Nuria Grané ha assenyalat que no és suficient millorar l’ocupabilitat amb un treball de millora de les competències en estudiantat i persones titulades, sinó que es necessiten eines fiables i comparables per a fer un seguiment sobre la inserció laboral «per a la qual cosa necessitem urgentment la col·laboració de les institucions». D’altra banda, ha apuntat que l’ocupabilitat de la comunitat universitària és major, però cal analitzar la idoneïtat dels llocs de treball atès que moltes persones titulades estan exercint treballs per als quals estan sobrequalificades i al mateix temps els ocupadors demanden perfils més adequats. «No crec que els perfils que es generen a la universitat no siguen adequats, sinó que hi ha una falta de connexió i comunicació entre la demanda i l’oferta i per això hem de millorar la qualitat i accessibilitat de la informació sobre el mercat laboral», ha afirmat.
Per la seua part, el director de l’AVAP també ha apuntat que «el tema de l’ocupabilitat també ha de servir per a replantejar-se si és possible mantenir taxes d’ingrés tan elevades en alguns títols», una qüestió que ha relacionat amb el sistema de finançament de les universitats públiques perquè «mentre el finançament estiga plantejat des de la perspectiva del nombre d’estudiantat matriculat difícilment es podrà abordar que les titulacions amb molt d’ingrés reduïsquen les places per a adaptar-les a les necessitats de la societat», ha apuntat. Així mateix, també ha fet referència a l’alt grau d’especialització en graus que haurien de ser més generalistes, una qüestió que pot comportar també un risc per a l’ocupabilitat.
A continuació, el director de la divisió d’avaluació d’ensenyaments i institucions de l’Agència Nacional d’Avaluació de la Qualitat i Acreditació (ANECA), Miguel Ángel Sastre, ha fet un repàs dels indicadors que fan referència a la inserció laboral en els diferents programes de verificació i acreditació dels títols.
Sastre ha explicat que es té en compte que la universitat realitze estudis metodològics, anàlisi dels valors d’inserció laboral en funció del títol, anàlisi de la percepció de l’estudiantat i les persones titulades sobre les seues competències per a l’ocupabilitat o la percepció dels ocupadors, entre altres aspectes. En aquest sentit, ha assenyalat que la tendència per part de l’ANECA ha sigut cap a una major flexibilitat on es tenen més en compte les accions que es realitzen i el seguiment dels diferents processos que l’aspecte quantitatiu, atès que no hi ha indicadors únics i estandarditzats.
Per la seua part, el gestor de projecte d’estudis i informes de l’ANECA, José María Nyssen, ha plantejat un marc d’autoavaluació per a la millora de les actuacions de les universitats en matèria d’ocupació i ocupabilitat que constaria de cinc fases: identificació d’actuacions crítiques de les universitats per a aquesta millora; elaboració d’una guia preliminar d’autoavaluació; realització d’un pilot d’autoavaluació; elaboració d’un informe de conclusions de la fase pilot i un document final de guia; i difusió d’aquests resultats.
A més, ha plantejat que es podria crear algun tipus de marca de reconeixement extern per part d’una agència de qualitat a manera de segell en matèria d’ocupabilitat, la qual cosa contribuiria al fet que les universitats milloraren els seus processos i també aportaria una major informació a l’estudiantat, ocupadors i societat.
Les jornades estan organitzades per l'Oficina d'Inserció Professional i Estades en Pràctiques (OIPEP) de l'UJI i la Conferència de Rectors de les Universitats Espanyoles (CRUE), amb la col·laboració de l'Ajuntament de Castelló.
Fotografies

Español:
El Menador espai cultural de la Universitat Jaume I ha sido punto de encuentro de servicios y unidades de seguimiento y análisis de la inserción laboral de los titulados universitarios en la séptima edición de las Jornadas de Observatorios de Empleo Universitario de las universidades españolas.
El acto de inauguración ha contado con la presencia de la vicerrectora de Estudiantes, Empleo e Innovación Educativa de la UJI, Pilar García Agustín; el director general de la Agencia Valenciana de Evaluación y Prospectiva, Salvador Palazón; la vicerrectora de Estudiantes y Empleo de la Universidad de Alicante y responsable del Grupo de Empleo de CRUE-Asuntos Estudiantiles, Nuria Grané, y la vicealcaldesa del Ayuntamiento de Castelló, Ali Brancal.
García Agustín ha señalado que las universidades «tenemos la misión de generar información fiable y oportuna para el diseño de medidas que mejoren la empleabilidad y el empleo de los universitarios en España». En este sentido, ha afirmado que es fundamental generar una información homogénea comparable entre estudios y comunidades autónomas y fomentar la colaboración entre las administraciones públicas, los organismos de ocupación y de educación y los institutos que proveen información sobre empleo para ayudar a la toma de decisiones del futuro estudiantado, personas egresadas, así como de empleadores y gestores universitarios.
En esta línea, Nuria Grané ha señalado que no basta mejorar la empleabilidad con un trabajo de mejora de las competencias en estudiantado y personas tituladas, sino que se necesitan herramientas fiables y comparables para hacer un seguimiento sobre la inserción laboral «para lo que necesitamos urgentemente la colaboración de las instituciones». Por otro lado, ha apuntado que la empleabilidad de los universitarios es mayor, pero hay que analizar la idoneidad de los puestos de trabajo dado que muchos egresados y egresadas están ejerciendo trabajos para los que están sobrecualificados y al mismo tiempo los empleadores demandan perfiles más adecuados. «No creo que los perfiles que se generan en la universidad no sean adecuados, sino que hay una falta de conexión y comunicación entre la demanda y la oferta y por eso tenemos que mejorar la calidad y accesibilidad de la información sobre el mercado laboral», ha afirmado.
Por su parte, el director del AVAP también ha apuntado que «además el tema de la empleabilidad tiene que servir para replantearse si es posible mantener tasas de ingreso tan elevadas en algunos títulos», una cuestión que ha relacionado con el sistema de financiación de las universidades públicas porque «mientras la financiación esté planteada desde la perspectiva del número de estudiantado matriculado difícilmente se podrá abordar que las titulaciones con mucho de ingreso reduzcan las plazas para adaptarlas a las necesidades de la sociedad», ha apuntado. Así mismo, también ha hecho referencia al alto grado de especialización en grados que tendrían que ser más generalistas, una cuestión que puede suponer también un riesgo para la empleabilidad.
A continuación, el director de la división de evaluación de enseñanzas e instituciones de la Agencia Nacional de Evaluación de la Calidad y Acreditación (ANECA), Miguel Ángel Sastre, ha hecho un repaso de los indicadores que hacen referencia a la inserción laboral en los diferentes programas de verificación y acreditación de los títulos. 
Sastre ha explicado que se tiene en cuenta que la universidad realice estudios metodológicos, análisis de los valores de inserción laboral en función del título, análisis de la percepción del estudiantado y los egresados sobre sus competencias para la empleabilidad o la percepción de los empleadores, entre otros aspectos. En este sentido, ha señalado que la tendencia por parte de la ANECA ha sido hacia una mayor flexibilidad donde se tienen más en cuenta las acciones que se realizan y el seguimiento de los diferentes procesos que el aspecto cuantitativo, dado que no hay indicadores únicos y estandarizados.
Por su parte, el gestor de proyecto de estudios e informes de la ANECA, José María Nyssen, ha planteado un marco de autoevaluación para la mejora de las actuaciones de las universidades en materia de empleo y empleabilidad que constaría de cinco fases: identificación de actuaciones críticas de las universidades para esta mejora; elaboración de una guía preliminar de autoevaluación; realización de un piloto de autoevaluación; elaboración de un informe de conclusiones de la fase piloto y un documento final de guía; y la difusión de estos resultados.
Además, ha planteado que se podría crear algún tipo de marca de reconocimiento externo por parte de una agencia de calidad a modo de sello en materia de empleabilidad lo cual contribuiría a que las universidades mejoraran sus procesos y también aportaría una mayor información a estudiantado, empleadores y sociedad.
Las jornadas están organizadas por la Oficina de Inserción Profesional y Estancias en Prácticas (OIPEP) de la UJI y la Conferencia de Rectores de las Universidades Españolas (CRUE), con la colaboración del Ayuntamiento de Castelló.
Fotografías