Valencià:
Els participants en el III Fòrum Dret-Economia-Empresa: «Delinqüència econòmica i corrupció», organitzat per la Facultat de Ciències Jurídiques i Econòmiques de l’UJI el passat 10 de desembre, van coincidir en la necessitat d’incrementar la transparència informativa per a combatre la delinqüència econòmica i la corrupció.


	En la taula redona van participar Óscar Roca, cap de l’àrea d’Assumptes Jurídics de l’Oficina Antifrau de Catalunya; Ángeles Jareño, professora titular de Dret Penal de la Universitat de València, i Diego Gómez, professor titular de Dret Penal i degà de la Facultat de Dret d'Albacete. José Luis González Cussac, catedràtic de Dret Penal de la Universitat de València i director del Diploma sobre Recerca i Prova dels Delictes Econòmics i Relacionats amb la Corrupció, va ser l’encarregat de moderar el debat.


	Durant la seua intervenció, Óscar Roca va presentar l’Oficina Antifrau de Catalunya explicant els seus orígens, funcionament i actuacions, tant des del punt de vista de la prevenció com del control reactiu. Roca va afirmar que «la integritat de les institucions ha de ser gestionada i no la podem deixar a l’atzar. A més, la resposta reactiva, pròpia de l’acció de la justícia, no ha de ser l’única, ja que deixa al marge moltes conductes i en la pràctica s’ha mostrat insuficient per al problema de la corrupció». Per aquest motiu, va finalitzar destacant que cal prioritzar l’acció social, la responsabilització de tots els actors socials, és a dir, fomentar una major participació ciutadana i major transparència de les institucions.


	El professor Diego Gómez, per la seua part, es va centrar en la corrupció urbanística i el blanqueig de capitals, delictes que cada volta estan més interrelacionats i que s’incrementen a partir dels anys 80 allunyant l’ideal democràtic. Com a conseqüència, sorgeix la desafecció de la ciutadania per la política i l’àmbit públic i es reacciona amb absoluta indiferència davant aquest tipus de delicte. «No és suficient que hi haja voluntat política de reformes penals, increment de penes, o mesures com ara la llei de transparència, sinó que falta voluntat ètica no sols dels governants sinó també de tots els actors econòmics i en general a tota la societat», va assenyalar. Diego Gómez va concloure que es tracta d’un greu problema que produeix enormes costos econòmics, polítics i socials. «Per aquest motiu, hauríem d’exigir major diligència per part dels òrgans encarregats del control i al mateix temps per part de la societat per a crear voluntat ètica», va apuntar.


	Per últim, Ángeles Jareño es va centrar en la corrupció en la contractació pública i va analitzar les principals causes que expliquen el baix nombre de sentències en aquest àmbit, com ara el fet que moltes de les denúncies obeeixen a motius polítics, les dificultats probatòries insalvables que els jutges es troben en les investigacions sobre possible prevaricació en l’adjudicació de contractes, la «fugida» al dret administratiu en la major part dels casos, o que les conductes de corrupció no assoleixen transparència penal. Tot això ha provocat una expansió en els últims anys de delictes relacionats amb la contractació pública, sobretot en l’àmbit de l’administració local. Segons  Jareño, «hi ha moltes deficiències tècniques i no existeixen mecanismes de control». Involucrar més determinats funcionaris tècnics dels ajuntaments, exigir major responsabilitat política i controlar la consistència moral dels representants polítics van ser algunes de les seues propostes.

Fotografies


	Altres notícies de la FCJE:

El grup INTECO determina que les reformes laborals, la centralització de la negociació salarial i una elevada afiliació sindical redueixen els salaris europeus

Experts juristes analitzen les conseqüències de les reformes legislatives

Español:
Los participantes en el III Foro Derecho-Economía-Empresa: «Delincuencia económica y corrupción», organizado por la Facultad de Ciencias Jurídicas y Económicas de la UJI el pasado 10 de diciembre, coincidieron en la necesidad de incrementar la transparencia informativa para combatir la delincuencia económica y la corrupción.


	En la mesa redonda participaron Óscar Roca, jefe del área de Asuntos Jurídicos de la Oficina Antifraude de Cataluña; Ángeles Jareño, profesora titular de Derecho Penal de la Universitat de València, y Diego Gómez, profesor titular de Derecho Penal y decano de la Facultad de Derecho de Albacete. José Luis González Cussac, catedrático de Derecho Penal de la Universitat de València y director del Diploma sobre Investigación y Prueba de los Delitos Económicos y Relacionados con la Corrupción, fue el encargado de moderar el debate.

	Durante su intervención, Óscar Roca presentó la Oficina Antifraude de Cataluña explicando sus orígenes, funcionamiento y actuaciones, tanto desde el punto de vista de la prevención como del control reactivo. Roca afirmó que «la integridad de las instituciones tiene que ser gestionada y no la podemos dejar al azar. Además, la respuesta reactiva, propia de la acción de la justicia, no tiene que ser la única, puesto que deja al margen muchas conductas y en la práctica se ha mostrado insuficiente para el problema de la corrupción». Por este motivo, finalizó destacando que hay que priorizar la acción social, la responsabilización de todos los actores sociales, es decir, fomentar una mayor participación ciudadana y mayor transparencia de las instituciones.


	El profesor Diego Gómez, por su parte, se centró en la corrupción urbanística y el blanqueo de capitales, delitos que cada vez están más interrelacionados y que se incrementan a partir de los años 80 alejando el ideal democrático. Como consecuencia, surge la desafección de la ciudadanía por la política y el ámbito público y se reacciona con absoluta indiferencia ante este tipo de delito. «No es suficiente que haya voluntad política de reformas penales, incremento de penas, o medidas como la ley de transparencia, sino que falta voluntad ética no sólo de los gobernantes, sino también de todos los actores económicos y en general de toda la sociedad», señaló. Diego Gómez concluyó que se trata de un grave problema que produce enormes costes económicos, políticos y sociales. «Por este motivo, tendríamos que exigir mayor diligencia por parte de los órganos encargados del control y al mismo tiempo por parte de la sociedad para crear voluntad ética», apuntó.


	Por último, Ángeles Jareño se centró en la corrupción en la contratación pública y analizó las principales causas que explican el bajo número de sentencias en este ámbito, como por ejemplo el hecho de que muchas de las denuncias obedecen a motivos políticos, las dificultades probatorias insalvables que los jueces se encuentran en las investigaciones sobre posible prevaricación en la adjudicación de contratos, la «fuga» al derecho administrativo en la mayor parte de los casos, o que las conductas de corrupción no logran transparencia penal. Todo esto ha provocado una expansión en los últimos años de delitos relacionados con la contratación pública, sobre todo en el ámbito de la administración local. Según Jareño, «hay muchas deficiencias técnicas y no existen mecanismos de control». Involucrar más a determinados funcionarios técnicos de los ayuntamientos, exigir mayor responsabilidad política y controlar la consistencia moral de los representantes políticos fueron algunas de sus propuestas.

Fotografías


	Otras noticias de la FCJE:

El grupo INTECO determina que las reformas laborales, la centralización de la negociación salarial y una elevada afiliación sindical reducen los salarios europeos

Expertos juristas analizan las consecuencias de las reformas legislativas