Valencià:
El Parc Científic i Tecnològic de la Universitat Jaume I de Castelló (Espaitec) amb el suport de la Diputació de Castelló ha celebrat la cinquena sessió de «La Clau de la Innovació», un debat obert i participatiu entre experts i ciutadania per a abordar temes relacionats amb la innovació.


En aquesta ocasió el debat, moderat per Juan Antonio Bertolín, director de Espaitec, s'ha centrat en el concepte de digitalització aplicat a educació, sanitat, indústria i administració pública, sense oblidar l'impacte que la COVID-19 ha generat en l'acceleració del procés de digitalització i la perspectiva de l'usuari.

Borja Colón, cap del Servei d'Administració i Innovació Pública de la Diputació de Castelló, ha iniciat el debat reflexionant sobre el paper de l'administració pública. Durant la seua intervenció ha ressaltat el treball de la institució local per a promoure el govern obert i ha fet una crida a les institucions públiques perquè promoguen la transformació digital i així aconseguir un nou model de governança on les persones siguen el centre de tota acció.


En la seua opinió, la transformació digital és superior a l'administració electrònica. L'administració electrònica dóna drets a ciutadans en la seua relació amb l'administració, mentre que la transformació digital va més lluny, implica incorporar en la lògica dels poders públics la tecnologia com a lògica de funcionament d'organització, és a dir, adaptar els serveis a la lògica del ciutadà oferint serveis més ràpids, precisos, de major qualitat i amb un cost més baix.

Patricia García Zapico, directora general d'Innovació i Promoció de l'Ajuntament de Gijón, ha remarcat el repte d'alinear les tecnologies perquè la gestió dels assumptes públics siga més fàcil, tant per a ciutadans com entitats. Això implica repensar el model actual perquè l'administració no és una empresa privada, té altres valors de vocació pública que han de traduir-se en models amigables.

Jordi Adell Segura, director del Centre d’Educació i Noves Tecnologies (CENT) de la Universitat Jaume I, ha parlat sobre l'estat de la transformació digital en l'educació, destacant que és urgent realitzar un procés d'alfabetització digital introduint la competència digital a les escoles. «Si la digitalització és un procés de transformació profund, la competència digital ha d'anar més enllà de la competència instrumental per a no crear sol ciutadans competents digitals, sinó ciutadans digitals crítics capaços de prendre decisions», ha afirmat.


Sobre l'educació en tecnologies, Adell ha destacat que s'ha de començar per la competència digital de docents, sanitaris i altres perfils professionals, perquè la COVID-19 ha posat de manifest moltes manques. Respecte al model de fer tecnologia, Adell ha ressaltat que assumir que només existeix el model neoliberal centrat en l'obsolescència programada i l'ús de dades és un error. Existeixen tendències com ara la slow tech, que aposta per models centrats en els ciutadans, justos, nets i bons des del disseny.


La transformació digital en la salut ha estat representada per Miguel Ángel de la Cámara Egea, secretari de l'Associació d'Investigadors en eSalud (AIES), qui ha posat l'accent en la importància de les tecnologies mèdiques com a eines de suport d'ajuda a la decisió i augment de la precisió diagnòstica. En aquesta línia, ha ressaltat la clara irrupció de la intel·ligència artificial en l'àmbit de la cirurgia i la radiologia.

José Antonio Heredia Álvaro, director de la Càtedra indústria 4.0 de la Universitat Jaume I, ha exposat el punt de vista de la digitalització en la indústria i destacat la interacció i les dades com a elements claus del procés. «Els canvis en la indústria vénen derivats per la universalitat. Canvien les tecnologies, però la cultura de la gestió basada en les dades es manté i està impregnada en el nostre sistema industrial. En l'actualitat, el focus ja no està en les dades, sí en la utilització de models d'anàlisis de dades més sofisticades com per exemple els mètodes d'intel·ligència artificial».


El ciutadà, com a gran oblidat en el procés de transformació digital, ha estat representat per Miguel Pérez Subías, president de l'Associació d'Usuaris d'Internet (AUI). Subías ha destacat que en tot aquest procés de digitalització s'han intentat resoldre els problemes de l'administració i les empreses, no el dels ciutadans. És necessari posar a l'usuari en el centre del procés per a aconseguir millors resultats.


En un moment on les dades són crítiques, Subías ha destacat que l'oblit del ciutadà s'evidencia en la seua capacitat per a generar dades que no obstant això no pot controlar. També ha fet especial esment al dret a estar connectat. És a dir, no sols tindre accés a internet, també les habilitats necessàries per a fer un correcte ús d'aquestes. Finalment, ha remarcat la importància del dret a la privacitat i a la transparència, «estem perdent la capacitat de ser lliures, tot deixa rastre i petjada en aquestes ciutats digitals», ha conclòs.


Durant el debat tots els experts han coincidit en la capacitat acceleradora que la COVID-19 ha generat en els processos de digitalització, també en la seua capacitat per a evidenciar manques professionals i d'implementació. La pandèmia ha sigut una prova sociològica que ha provocat un avanç de dècades en tan sols mesos, encara que també ha posat sobre la taula tot el que queda per fer i la falta de preparació dels usuaris per a la transformació final.

Español:
El Parque Científico y Tecnológico de la Universitat Jaume I de Castelló (Espaitec) con el apoyo de la Diputació de Castelló ha celebrado la quinta sesión de «La Clau de la Innovació», un debate abierto y participativo entre expertos y ciudadanía para abordar temas relacionados con la innovación.
En esta ocasión el debate, moderado por Juan Antonio Bertolín, director de Espaitec, se ha centrado en el concepto de digitalización aplicado a educación, sanidad, industria y administración pública, sin olvidar el impacto que la COVID-19 ha generado en la aceleración del proceso de digitalización y la perspectiva del usuario.
Borja Colón, jefe del Servicio de Administración e Innovación Pública de la Diputació de Castelló, ha iniciado el debate reflexionando sobre el papel de la administración pública. Durante su intervención ha resaltado el trabajo de la institución local para promover el gobierno abierto y ha hecho una llamada a las instituciones públicas para que promuevan la transformación digital y así alcanzar un nuevo modelo de gobernanza donde las personas sean el centro de toda acción.
En su opinión, la transformación digital es superior a la administración electrónica. La administración electrónica da derechos a ciudadanos en su relación con la administración, mientras que la transformación digital va más lejos, implica incorporar en la lógica de los poderes públicos la tecnología como lógica de funcionamiento de organización, es decir, adaptar los servicios a la lógica del ciudadano ofreciendo servicios más rápidos, precisos, de mayor calidad y con un coste más bajo.
Patricia García Zapico, directora general de Innovación y Promoción del Ayuntamiento de Gijón, ha remarcado el reto de alinear las tecnologías para que la gestión de los asuntos públicos sea más fácil, tanto para ciudadanos como entidades. Esto implica repensar el modelo actual pues la administración no es una empresa privada, tiene otros valores de vocación pública que deben traducirse en modelos amigables.
Jordi Adell Segura, director del Centre d’Educació i Noves Tecnologies (CENT) de la Universitat Jaume I, ha hablado sobre el estado de la transformación digital en la educación, destacando que es urgente realizar un proceso de alfabetización digital introduciendo la competencia digital en las escuelas. «Si la digitalización es un proceso de transformación profundo, la competencia digital tiene que ir más allá de la competencia instrumental para no crear solo ciudadanos competentes digitales, sino ciudadanos digitales críticos capaces de tomar decisiones», ha afirmado.
Sobre la educación en tecnologías, Adell ha destacado que se debe empezar por la competencia digital de docentes, sanitarios y otros perfiles profesionales, pues la COVID-19 ha puesto de manifiesto muchas carencias. Respecto al modelo de hacer tecnología, Adell ha resaltado que asumir que solo existe el modelo neoliberal centrado en la obsolescencia programada y el uso de datos es un error. Existen tendencias como la slow tech, que apuesta por modelos centrados en los ciudadanos, justos, limpios y buenos desde el diseño.
La transformación digital en la salud ha estado representada por Miguel Ángel de la Cámara Egea, secretario de la Asociación de Investigadores en eSalud (AIES), quien ha hecho hincapié en la importancia de las tecnologías médicas como herramientas de soporte de ayuda a la decisión y aumento de la precisión diagnóstica. En esta línea, ha resaltado la clara irrupción de la inteligencia artificial en el ámbito de la cirugía y la radiología.
José Antonio Heredia Álvaro, director de la Cátedra industria 4.0 de la Universitat Jaume I, ha expuesto el punto de vista de la digitalización en la industria y destacado la interacción y los datos como elementos claves del proceso. «Los cambios en la industria vienen derivados por la universalidad. Cambian las tecnologías, pero la cultura de la gestión basada en los datos se mantiene y está impregnada en nuestro sistema industrial. En la actualidad, el foco ya no está en los datos, sí en la utilización de modelos de análisis de datos más sofisticados como por ejemplo los métodos de inteligencia artificial».
El ciudadano, como gran olvidado en el proceso de transformación digital, ha estado representado por Miguel Pérez Subías, presidente de la Asociación de Usuarios de Internet (AUI). Subías ha destacado que en todo este proceso de digitalización se han intentado resolver los problemas de la administración y las empresas, no el de los ciudadanos. Es necesario poner al usuario en el centro del proceso para conseguir mejores resultados.
En un momento donde los datos son críticos, Subías ha destacado que el olvido del ciudadano se evidencia en su capacidad para generar datos que sin embargo no puede controlar. También ha hecho especial mención al derecho a estar conectado. Es decir, no solo tener acceso a internet, también las habilidades necesarias para hacer un correcto uso de las mismas. Por último, ha remarcado la importancia del derecho a la privacidad y a la transparencia, «estamos perdiendo la capacidad de ser libres, todo deja rastro y huella en estas ciudades digitales», ha concluido.
Durante el debate todos los expertos han coincidido en la capacidad aceleradora que la COVID-19 ha generado en los procesos de digitalización, también en su capacidad para evidenciar carencias profesionales y de implementación. La pandemia ha sido una prueba sociológica que ha provocado un avance de décadas en tan solo meses, aunque también ha puesto sobre la mesa todo lo que queda por hacer y la falta de preparación de los usuarios para la transformación final.