Valencià:
El consum de cocaïna produeix canvis estructurals al cervell que redueixen el volum de determinades regions, i també funcionals que afecten els processos cognitius i motivacionals; uns canvis que afavoreixen l'addicció. Aprofundir en el coneixement de com es produeixen aquests canvis i els efectes que tenen al cervell és l'objectiu del projecte dirigit per l'investigador Alfonso Barrós Loscertales dins del grup de Neuropsicologia i Neuroimatge Funcional de la Universitat Jaume I en el marc de finançament del Pla Nacional sobre Drogues.


	A través de l'estudi d'una àmplia mostra de cocaïnòmans abstinents, la investigació ha posat de manifest que el consum d'aquesta droga està relacionat amb una reducció del volum de l'àrea coneguda com «estriat», directament implicada amb el consum i l'addicció. Però més enllà de l'estructura, l'investigador Alfonso Barrós Loscertales explica que les investigacions realitzades mostren també canvis importants en el mode de funcionar del cervell. Mitjançant ressonància magnètica funcional, s'ha estudiat el cervell mentre realitza dos processos que es veuen afectats pel consum: el control cognitiu i el motivacional. «L'addicció es manifesta fonamentalment per la recerca compulsiva de la droga i l'origen ve de dues parts. Per una banda, de l'efecte que té la droga sobre el sistema motivacional i, per l'altra, dels problemes que té l'addicte per a controlar-se a pesar que ja veja que té conseqüències negatives».


	Les investigacions han posat de manifest que, en determinades circumstàncies,  l'activitat cognitiva és menor en les persones cocaïnòmanes en relació amb altres que no ho són. Per a l'estudi s'ha analitzat el funcionament del cervell mentre resolia proves relacionades amb l'efecte Stroop, en què havien de llegir un color escrit i superar la interferència cognitiva que suposava que es presentara en un color diferent. «En aquest cas, vam veure com els pacients amb addicció mostraven una resposta més lenta i una menor activació cerebral, la qual cosa implica un funcionament deficient», explica Barrós.


	Quant al processament dels estímuls motivacionals, l'estudi desenvolupat pels investigadors de l’UJI va analitzar la resposta del cervell davant la possibilitat de guanyar diners. En aquest cas, la resposta cerebral davant la possibilitat de guanyar diners era més reduïda que en les persones que eren cocaïnòmanes, i variava en funció del temps que la persona havia estat en tractament o abstinent. La reducció en la capacitat de controlar la conducta unida a la pèrdua de motivació davant d'altres estímuls que no siguen les drogues afavoreix l'addicció i fan més difícils els processos de desintoxicació.


	Barrós explica que aquests resultats cobren sentit quan se sumen a altres que s'estan realitzant en aquest mateix camp, a pesar que les variacions en les mostres poden donar resultats contradictoris entre estudis. Així mateix, un aspecte que cal tenir en compte és en quina mesura els canvis al cervell són produïts pel consum de drogues, davant de la possibilitat que una determinada estructura i funcionament cerebral incremente la predisposició a prendre aquest tipus de substàncies.


	«En tot cas, una major comprensió del mode en què funciona el cervell dels cocaïnòmans pot afavorir tractaments més adequats», ressalta l'investigador. En els últims anys, aquest grup d'investigadors de l’UJI analitzarà les interaccions entre processos cognitius i motivacionals en consumidors de cocaïna, «relacionant el control cognitiu amb la possibilitat d'aconseguir una recompensa, és a dir, determinant quan s'és capaç de controlar-se fins i tot podent guanyar alguna cosa». Per al desenvolupament de les investigacions el grup compta amb la col·laboració de les unitats de conductes addictives de Sant Agustí, de la Vall d'Uixó i de l'Hospital de Sagunt. 

Vídeo


	Altres notícies d'investigació:

Un article sobre els perills de calfar aliments en carmanyoles de plàstic guanya el premi de divulgació cientificotecnològica de l’UJI

L’UJI dissenya una carpeta de jocs interculturals per a trencar estereotips i difondre la cultura d’Àfrica

Español:
El consumo de cocaína produce cambios estructurales en el cerebro, reduciendo el volumen de determinadas regiones, y también funcionales, afectando a los procesos cognitivos y motivacionales, unos cambios que favorecen la adicción. Profundizar en el conocimiento de cómo se producen estos cambios y los efectos que tienen en el cerebro es el objetivo del proyecto dirigido por el investigador Alfonso Barrós Loscertales dentro del grupo de Neuropsicología y Neuroimagen Funcional de la Universitat Jaume I en el marco de financiación del Plan Nacional sobre Drogas.


	A través del estudio de una amplia muestra de cocainómanos abstinentes, la investigación ha puesto de manifiesto que el consumo de esta droga está relacionado con una reducción del volumen del área conocida como «estriado», directamente implicada con el consumo y la adicción. Pero más allá de la estructura, el investigador Alfonso Barrós Loscertales explica que las investigaciones realizadas muestran también cambios importantes en el modo de funcionar del cerebro. Mediante resonancia magnética funcional, se ha estudiado el cerebro mientras realiza dos procesos que se ven afectados por el consumo: el control cognitivo y el motivacional. «La adicción se manifiesta fundamentalmente por la búsqueda compulsiva de la droga y el origen viene de dos partes. Por una, el efecto que tiene la droga sobre el sistema motivacional y, por otra, los problemas que tiene el adicto para controlarse a pesar de que ya vea que tiene consecuencias negativas».


	Las investigaciones han puesto de manifiesto que, en determinadas circunstancias,  la actividad cognitiva es menor en las personas cocainómanas en relación a otras que no lo son. Para el estudio se ha analizado el funcionamiento del cerebro mientras resolvía pruebas relacionadas con el efecto Stroop, en las que debían leer un color escrito, superando la interferencia cognitiva que suponía que se presentara en un color diferente. «En este caso vimos cómo los pacientes con adicción mostraban una respuesta más lenta y una menor activación cerebral, lo que implica un funcionamiento deficiente», explica Barrós.


	En cuanto al procesamiento de los estímulos motivacionales, el estudio desarrollado por los investigadores de la UJI analizó la respuesta del cerebro ante la posibilidad de ganar dinero. En este caso, la respuesta cerebral ante la posibilidad de ganar dinero era más reducida que en las personas que eran cocainómanas, y variaba en función del tiempo que la persona había estado en tratamiento o abstinente. La reducción en la capacidad de controlar la conducta unida a la pérdida de motivación frente a otros estímulos que no sean las drogas favorece la adicción y hace más difíciles los procesos de desintoxicación.


	Barrós explica que estos resultados cobran sentido cuando se suman a otros que se están realizando en este mismo campo, a pesar de que las variaciones en las muestras pueden dar resultados contradictorios entre estudios. Asimismo, un aspecto a tener en cuenta es en qué medida los cambios en el cerebro son producidos por el consumo de drogas frente a la posibilidad de que una determinada estructura y funcionamiento cerebral incremente la predisposición a tomar este tipo de sustancias.


	«En cualquier caso, una mayor comprensión del modo en el que funciona el cerebro de los cocainómanos puede favorecer tratamientos más adecuados», resalta el investigador. En los últimos años, este grupo de investigadores de la UJI analizará las interacciones entre procesos cognitivos y motivacionales en consumidores de cocaína, «relacionando el control cognitivo con la posibilidad de alcanzar una recompensa, es decir, determinando cuándo se es capaz de controlarse aun pudiendo ganar algo». Para el desarrollo de las investigaciones el grupo cuenta con la colaboración de las unidades de conductas adictivas de San Agustín, de La Vall d’Uixó y del Hospital de Sagunto. 

Vídeo


	Otras noticias de investigación:

Un artículo sobre los peligros de calentar alimentos en fiambreras de plástico gana el premio de divulgación científico-tecnológica de la UJI

La UJI diseña una carpeta de juegos interculturales para romper estereotipos y difundir la cultura de África