Valencià:
La investigadora de l'Institut de Filosofia del Centre Superior de Recerques Científiques (CSIC) Concha Roldán ha reivindicat l'actualitat del filòsof alemany Leibniz, quan es compleixen 300 anys de la seua mort en 1716, de cara a afrontar la situació ètica i política en la qual es troba Europa. Roldán ha destacat la capacitat d'anticipació del que ha qualificat com a últim geni universal ja que, a més d'en el camp de la filosofia, Leibniz va destacar en moltes altres ciències sent lògic, matemàtic, jurista, bibliotecari i polític. Roldán ha oferit la conferència «Ètica i política en Leibniz: millorant el millor dels mons» en el marc el XXI Congrés Valencià de Filosofia que se celebra del 10 al 12 de març a la Universitat Jaume I amb la participació de destacats experts nacionals, investigadors i estudiants.
Roldán assenyala com Leibniz «veia ja fa més de 300 anys que Europa havia aconseguit avançar molt en desenvolupament científic i tecnològic però que necessitava avançar més en el desenvolupament moral i d'una ciència política». Per al pensador alemany, segons ha ressaltat la filòsofa, era fonamental la contribució del col·lectiu d'intel·lectuals per a aconseguir un progrés que fóra més enllà del quantificable i contribuïra al benestar de totes les persones. Així mateix, Leibniz reivindicava la necessitat d'aprendre i compartir avanços amb altres cultures com la xinesa, en la qual el filòsof alemany tenia gran interès.
«Ja llavors Leibniz entenia que tot projecte necessita per a la seua viabilitat del poder i cal posar mesures perquè aquest no es convertisca en un poder despòtic», ha assenyalat Roldán, qui ha recordat l'originalitat d'algunes de les propostes plantejades pel pensador alemany fa tres segles, com la creació d'un fons monetari en el qual els monarques realitzaren un dipòsit de caució que permetera complir les sentències dels tribunals en el cas que aquests fallaren en contra dels monarques.
Roldán ha fet a més recalcament en la importància del concepte de tolerància al llarg de l'obra de Leibniz, explicant que «enfront de la tolerància en sentit negatiu de ‘suportar’ situa la tolerància en sentit positiu de ‘comprendre’ que suposa el respecte als altres» i vincula a les llibertats de creença i d'expressió, entre unes altres. «Però la tolerància per a Leibniz també té els seus límits, cal respectar la llibertat de pensament però no abandonar-la a si mateixa», ha assenyalat Roldán.
Vídeo complet i en diferents formats
Fotografies

Español:
La investigadora del Instituto de Filosofía del Centro Superior de Investigaciones Científicas (CSIC) Concha Roldán ha reivindicado la actualidad del filósofo alemán Leibniz, cuando se cumplen 300 años de su muerte en 1716, de cara a afrontar la situación ética y política en la que se encuentra Europa. Roldán ha destacado la capacidad de anticipación del que ha calificado como último genio universal ya que, además de en el campo de la filosofía, Leibniz destacó en otras muchas ciencias siendo lógico, matemático, jurista, bibliotecario y político. Roldán ha ofrecido la conferencia «Ética y política en Leibniz: mejorando el mejor de los mundos» en el marco el XXI Congreso Valenciano de Filosofía que se celebra del 10 al 12 de marzo en la Universitat Jaume I con la participación de destacados expertos nacionales, investigadores y estudiantes.
Roldán señala cómo Leibniz «veía ya hace más de 300 años que Europa había conseguido avanzar mucho en desarrollo científico y tecnológico pero que necesitaba avanzar más en el desarrollo moral y de una ciencia política». Para el pensador alemán, según ha resaltado la filósofa, era fundamental la contribución del colectivo de intelectuales para alcanzar un progreso que fuera más allá de lo cuantificable y contribuyera al bienestar de todas las personas. Asimismo, Leibniz reivindicaba la necesidad de aprender y compartir avances con otras culturas como la china, en la que el filósofo alemán tenía gran interés.
«Ya entonces Leibniz entendía que todo proyecto necesita para su viabilidad del poder y hay que poner medidas para que éste no se convierta en un poder despótico», ha señalado Roldán, quien ha recordado la originalidad de algunas de las propuestas planteadas por el pensador alemán hace tres siglos, como la creación de un fondo monetario en el que los monarcas realizaran un depósito de caución que permitiera cumplir las sentencias de los tribunales en el caso de que estos fallaran en contra de los monarcas.
Roldán ha hecho además hincapié en la importancia del concepto de tolerancia a lo largo de la obra de Leibniz, explicando que «frente a la tolerancia en sentido negativo de ‘soportar’ sitúa la tolerancia en sentido positivo de ‘comprender’ que supone el respeto a los otros» y vincula a las libertades de creencia y de expresión, entre otras. «Pero la tolerancia para Leibniz también tiene sus límites, hay que respetar la libertad de pensamiento pero no abandonarla a sí misma», ha señalado Roldán.  
Vídeo completo y en diferentes formatos
Fotografías