Valencià:
El Centre d’Investigació en Robòtica i Tecnologies Subaquàtiques (CIRTESU) i el Grup  Química Analítica en Salut Pública i Medi Ambient (Q-AMS) de la Universitat Jaume I, en estreta col·laboració amb l’Institut d’Aqüicultura Torre de la Sal (IATS-CSIC), han aconseguit més de quatre-cents mil euros per desenvolupar dos projectes en el programa de ciències marines ThinkInAzul, en concret, en el sector de l’aqüicultura, en el marc del Pla de Recuperació, Transformació i Resiliència (PRTR) finançat per la Unió Europea - Next Generation EU.
Espanya és el país europeu amb major collita d’aqüicultura (25,5% de la Unió Europea), amb una producció propera a les 350.000 tones de peixos, de mar i riu, mol·luscos i algues. No obstant això, un terç de la població espanyola, segons una enquesta de l’Associació Empresarial d’Aqüicultura, mai ha sentit parlar d’aquesta tècnica, que té un paper clau en el futur de l’alimentació humana, a més de contribuir a la millora de l’impacte ambiental i sostenibilitat del medi marí.
L’estudi «Qualitat i seguretat alimentària en aqüicultura amb noves fonts proteiques (AQUASURE)», dirigit per Juan Vicente Sancho del Grup de Química Analítica en Salut Pública i Medi Ambient (Q-AMS) integrat en l’Institut de Plaguicides i Aigües (IUPA-UJI), en col·laboració directa amb el Grup d’Investigació en Nutrigenòmica i Endocrinologia del Creixement de Peixos de l’Institut d’Aqüicultura Torre de la Sal (IATS-CSIC), liderat per l’investigador Jaume Pérez-Sánchez, té com a principal objectiu analitzar els efectes que una nova alimentació (suplementada amb fonts alternatives de proteïna) té sobre la qualitat nutricional i sensorial de l’orada. En ella també participa el grup dirigit per la investigadora Esther Sendra del Centre d’Investigació i Innovació Agroalimentari i Agroambiental de la Universidad Miguel Hernández d’Elx.
Per arribar a l’objectiu previst, l’equip d’investigació introduirà nous pinsos formulats amb fonts alternatives, més sostenibles; això permetrà convertir subproductes generats en altres indústries alimentàries en coproductes d’alt valor afegit. A més a més, es realitzaran proves de cribratge, identificació i quantificació de contaminants orgànics en les mostres dels peixos (majoritàriament orada) alimentats amb la nova formulació i també fórmules més tradicionals. També s’avaluarà el impacte sobre el perfil lipídic així com la presencia de volàtils entre les diferents dietes.
El projecte contempla la realització de tallers i jornades de difusió en els centres d’Educació Primària i Secundària de la Comunitat Valenciana, així com jornades divulgatives en centres d’educació superior per afavorir la sostenibilitat des del punt de vist del medi marí. S’avaluarà la percepció que els consumidors valencians tenen sobre la producció aqüícola i la seua sostenibilitat. També permetrà la formació de tres investigadors o investigadores universitaris en les tècniques que s’aplicaran durant l’experimentació mitjançant la realització de Treballs Finals de Grau i Màster.
El projecte «Cap a una aqüicultura de precisió sostenible basada en robòtica, intel·ligència artificial i sensors de baix cost (MEDUSA)» coordinat pel catedràtic Pedro Sanz del Centre d’Investigació en Robòtica i Tecnologies Subaquàtiques (CIRTESU), crearà equips de mesura de baix cost de gasos d’efecte hivernacle i altres paràmetres com la temperatura en el medi aquàtic amb el propòsit de plantejar un sistema intel·ligent de control que permeta optimitzar la ventilació, la dosificació de l’aliment, minimitzar el risc de contaminació d’aigua amb la finalitat de millorar el benestar dels peixos i augmentar la productivitat.
L’equip investigador està format pels tres grups castellonencs integrats en CIRTESU: Interactive and Robotic Systems Lab (IRS LAB), centrat en vehicles submarins d’intervenció i tècniques d’Intel·ligència Artificial; Green Investigations and Development (GID), que dissenya eines intel·ligents per la millora de la qualitat mediambiental de l’aigua i Fluids Multifàsics (GFM), que estudia el comportament hidrodinàmic dels fluids; amb la col·laboració del investigador José Miguel Cerdá Reverte i la investigadora Esther Leal Cebrián de l’equip de Control d’ingesta en peixos de l'Institut d'Aqüicultura Torre de la Sal (IATS-CESIC) i de les empreses AVRAMAR i FACSA. Preveu la contractació de cinc titulats en enginyeria per garantir l’esforç investigador i, a la vegada, promoure una cantera potencial de professionals  amb experiència en el sector.
Els objectius es concreten en la creació d’un sistema intel·ligent de control per a detectar, per exemple, el trencament de les xarxes en les gàbies de les granges marines; la monitorització de variables per millorar el benestar animal, amb la ventilació per aportar més oxigen; el desenvolupament de sensors de baix cost i en línia per mesurar els gasos d’efecte hivernacle; l’adaptació d’un robot subaquàtic per la inspecció de la qualitat de l’aigua i la reparació de les xarxes i l’avaluació de la sostenibilitat mediambiental.
El ThinkInAzul de la Comunitat Valenciana (GVA-ThinkInAzul), dotat amb 10 milions de pressupost, és un consorci constituït per 39 grups de recerca, coordinat  per Jaume Pérez-Sánchez del IATS-CSIC i Carlos Valle de la UA. Agrupa més de 370 investigadors i investigadores del CSIC, la Universitat d'Alacant, la Universitat Politècnica de València, la Universitat de València, la Universitat Miguel Hernández d'Elx, la Universitat Jaume I de Castellón i la Universitat Catòlica de València.
Integra vuit paquets de treball i els dos investigadors de l’UJI són co-coordinadors del WP5 (aqüicultura, qualitat i innovació), que inclou, entre altres objectius, el desenvolupament de mètodes de detecció de contaminants o el disseny de nous productes transformats a partir de diferents espècies; i el WP6 (tecnologies marines per l’aqüicultura de precisió i sostenible), que contempla, entre altres, la millora tecnològica de la monitorització i supervisió, en temps real amb xarxes de sensors, Internet de les coses, Intel·ligència Artificial i Robòtica.
El programa ThinkInAzul té, entre altres objectius, integrar i potenciar la investigació marina en set regions (Andalusia, Cantabria, Comunitat Valenciana, Galicia, Regió de Múrcia, Illes Canàries i Illes Balears) per abordar de forma cooperativa reptes en la investigació marina, la aqüicultura, les noves tecnologies, els impactes sobre el medi marí i l’economia blava. Està articulat en tres línies bàsiques d’actuació: l’observació i monitorització del medi marí i litoral; l’aqüicultura sostenible, intel·ligent i de precisió i la innovació i les oportunitats de l’economia blava.

Español:
El Centro de Investigación en Robótica y Tecnologías Subacuáticas (CIRTESU) y el Grupo Química Analítica en Salud Pública y Medio Ambiente (Q-AMS) de la Universitat Jaume I, en estrecha colaboración con el Instituto de Acuicultura Torre de la Sal (IATS-CSIC), han conseguido más de cuatrocientos mil euros para desarrollar dos proyectos en el programa de ciencias marinas ThinkInAzul, en concreto, en el sector de la acuicultura, en el marco del Plan de Recuperación, Transformación y Resiliencia (PRTR) financiado por la Unión Europea - Next Generation EU.
España es el país europeo con mayor cosecha de acuicultura (25,5% de la Unión Europea), con una producción próxima a las 350.000 toneladas de peces, de mar y río, moluscos y algas. Sin embargo, un tercio de la población española, según una encuesta de la Asociación Empresarial de Acuicultura, nunca ha oído hablar de esta técnica, que tiene un papel clave en el futuro de la alimentación humana, además de contribuir a la mejora del impacto ambiental y sostenibilidad del medio marino.
El estudio «Calidad y seguridad alimentaria en acuicultura con nuevas fuentes proteicas (AQUASURE)», dirigido por Juan Vicente Sancho del Grupo de Química Analítica en Salud Pública y Medio Ambiente (Q-AMS) integrado en el Instituto de Plaguicidas y Aigües (IUPA-UJI), en colaboración directa con el Grupo de Investigación en Nutrigenómica y Endocrinología del Crecimiento de Peces del Instituto de Acuicultura Torre de la Sal (IATS-CSIC), liderado por el investigador Jaume Pérez-Sánchez, tiene como principal objetivo analizar los efectos que una nueva alimentación (suplementada con fuentes alternativas de proteína) tiene sobre la calidad nutricional y sensorial de la dorada. En ella también participa el grupo dirigido por la investigadora Esther Sendra del Centro de Investigación e Innovación Agroalimentario y Agroambiental de la Universidad Miguel Hernández de Elche.
Para llegar al objetivo previsto, el equipo de investigación introducirá nuevos piensos formulados con fuentes alternativas, más sostenibles; esto permitirá convertir subproductos generados en otras industrias alimentarias en coproductos de alto valor añadido. Además, se realizarán pruebas de criba, identificación y cuantificación de contaminantes orgánicos en las muestras de los peces (mayoritariamente doradas) alimentados con la nueva formulación y también fórmulas más tradicionales. También se evaluará el impacto sobre el perfil lipídico así como la presencia de volátiles entre las diferentes dietas.
El proyecto contempla la realización de talleres y jornadas de difusión en los centros de Educación Primaria y Secundaria de la Comunitat Valenciana, así como jornadas divulgativas en centros de educación superior para favorecer la sostenibilidad desde el punto de visto del medio marino. Se evaluará la percepción que los consumidores valencianos tienen sobre la producción acuícola y su sostenibilidad. También permitirá la formación de tres investigadores o investigadoras universitarios en las técnicas que se aplicarán durante la experimentación mediante la realización de Trabajos Finales de Grado y Máster.
El proyecto «Hacia una acuicultura de precisión sostenible basada en robótica, inteligencia artificial y sensores de bajo coste (MEDUSA)» coordinado por el catedrático Pedro Sanz del Centro de Investigación en Robótica y Tecnologías Subaquàtiques (CIRTESU), creará equipos de medida de bajo coste de gases de efecto invernadero y otros parámetros como la temperatura en el medio acuático, con el propósito de plantear un sistema inteligente de control que permita optimizar la ventilación, la dosificación del alimento, minimizar el riesgo de contaminación de agua con el fin de mejorar el bienestar de los peces y aumentar la productividad.
El equipo investigador está formado por los tres grupos castellonenses integrados en CIRTESU: Interactive and Robotic Systems Lab (IRS LAB), centrado en vehículos submarinos de intervención y técnicas de Inteligencia Artificial; Green Investigations and Development (GID), que diseña herramientas inteligentes para la mejora de la calidad medioambiental del agua y Fluidos Multifásicos (GFM), que estudia el comportamiento hidrodinámico de los fluidos; con la colaboración del investigador José Miguel Cerdá Reverte y la investigadora Esther Leal Cebrián del equipo de Control de ingesta en peces del Instituto de Acuicultura Torre de la Sal (IATS-CESIC) y de las empresas AVRAMAR y FACSA. Prevé la contratación de cinco titulados en ingeniería para garantizar el esfuerzo investigador y, a la vez, promover una cantera potencial de profesionales  con experiencia en el sector.
Los objetivos se concretan en la creación de un sistema inteligente de control para detectar, por ejemplo, la rotura de las redes en las jaulas de las granjas marinas; la monitorización de variables para mejorar el bienestar animal, con la ventilación para aportar más oxígeno; el desarrollo de sensores de bajo coste y en linea para medir los gases de efecto invernadero; la adaptación de un robot subacuático para la inspección de la calidad del agua y la reparación de las redes y la evaluación de la sostenibilidad medioambiental.
El ThinkInAzul de la Comunidad Valenciana (GVA-ThinkInAzul), dotado con 10 millones de presupuesto, es un consorcio constituido por 39 grupos de investigación, coordinado por Jaume Pérez-Sánchez del IATS-CSIC y Carlos Valle de la UA. Agrupa a más de 370 investigadores e investigadoras del CSIC, la Universitat d'Alacant, la Universitat Politècnica de València, la Universitat de València, la Universidad Miguel Hernández de Elche, la Universitat Jaume I de Castellón y la Universidad Católica de València.
Integra ocho paquetes de trabajo y los dos investigadores de la UJI son co-coordinadores del WP5 (acuicultura, calidad e innovación), que incluye, entre otros objetivos, el desarrollo de métodos de detección de contaminantes o el diseño de nuevos productos transformados a partir de diferentes especies; y el WP6 (tecnologías marinas para la acuicultura de precisión y sostenible), que contempla, entre otras, la mejora tecnológica de la monitorización y supervisión, en tiempo real con redes de sensores, Internet de las cosas, Inteligencia Artificial y Robótica.
El programa ThinkInAzul tiene, entre otros objetivos, integrar y potenciar la investigación marina en siete regiones (Andalucía, Cantabria, Comunitat Valenciana, Galicia, Región de Murcia, Islas Canarias e Islas Baleares) para abordar de forma cooperativa retos en la investigación marina, la acuicultura, las nuevas tecnologías, los impactos sobre el medio marino y la economía azul. Está articulado en tres líneas básicas de actuación: la observación y monitorización del medio marino y litoral; la acuicultura sostenible, inteligente y de precisión y la innovación y las oportunidades de la economía azul.