Valencià:
Viure en grans ciutats, experimentar abús físic o sexual, consumir cànnabis o abusar de l'alcohol durant la infància o l'adolescència són alguns factors que poden determinar el risc de desenvolupar un comportament agressiu o violent en l'edat adulta, segons un estudi publicat en la revista Molecular Psychiatry. El nou estudi presenta les primeres evidències científiques de l'efecte combinat de diferents factors en el risc de convertir-se en un adult violent i de manera independent a la presència d'un trastorn mental.
En la nova recerca, participen els experts Bárbara Arias i Lourdes Fañanás, de la Facultat de Biologia, l'Institut de Recerca de Biomedicina de la Universitat de Barcelona i el CIBER de Salut Mental (CIBERSAM); Jorge Moya (Universitat de Lleida, CIBERSAM) i Manuel Ignacio Ibáñez i Generós Ortet (Universitat Jaume I, CIBERSAM).
Aquest estudi s'ha dut a terme en col·laboració amb experts de l'Institut Max Planck de Medicina Experimental d'Alemanya, una institució en la qual la investigadora Marina Mitjans, una de les primeres signants de l'article i membre també del CIBERSAM, està realitzant la seua estada postdoctoral.
El nou estudi està basat en l'anàlisi de més de 1.500 persones diagnosticades d'esquizofrènia —pertanyents a la Göttingen Research Association for Schizophrenia, GRAS— i procedents de l'equip liderat per la professora Hannelore Ehrenreich de l'Institut Max Planck de Medicina Experimental, juntament amb una mostra poblacional de més de 550 persones de la població general espanyola.
En el marc de l'estudi, es va analitzar si els individus havien estat exposats durant la seua infància i joventut a diferents factors: viure en una gran ciutat, abús físic o sexual, pertànyer a un col·lectiu d'immigrants, consumir cànnabis i beure alcohol a l'excés.
En els pacients amb diagnòstic d'esquizofrènia, la presència de conducta violenta es va establir sobre la base de l'existència de condemnes per crims violents (abús sexual, homicidi involuntari, agressió o assassinat). En el cas de la població general, es van utilitzar indicadors relacionats amb les conductes d'agressió violenta com la presència d'aspectes antisocials psicopàtics i trets de personalitat relacionats amb agressió o hostilitat.
Segons l'estudi, la probabilitat de convertir-se en un adult violent i agressiu s'incrementava de forma significativa en tots els grups analitzats que mostraven un factor d'alt risc com a mínim. A mesura que s'afegien factors de risc, la probabilitat augmentava de manera escalonada. En els individus que presentaven tres o més factors de risc, el risc de presentar actituds agressives i violentes en l'edat adulta es multiplicava fins a deu vegades. En conclusió, l'expressió de l'agressivitat en l'edat adulta està relacionada amb l'exposició a múltiples factors de risc en la infantesa o l'adolescència, apunten els autors. A més, i de manera important, aquest risc seria independent de l'existència d'un trastorn mental previ en l'individu.
El nou treball investigador també va identificar en un subgrup seleccionat de 142 individus que els individus caracteritzats com d'alt risc ambiental presentaven nivells més elevats de RNAm de la histona-deacetilasa1 (HDAC1), un mediador de processos epigenètics. Aquest descobriment obri nous interrogants sobre el possible efecte de la petjada epigenètica —els efectes de les condicions ambientals sobre l'expressió gènica— en el desenvolupament de perfils violents en l'edat adulta.
El nou estudi publicat en la revista Molecular Psychiatry subratlla la necessitat d'impulsar mesures de tipus psicosocial que milloren les polítiques de prevenció contra la violència en tota la societat. Davant aquest repte, cal desenvolupar estratègies d'intervenció psicosocial des d'edats primerenques que impliquen la participació i el compromís de famílies i dels agents socials (educadors, etc.).
Referència: «Violent aggression predicted by multiple pre-adult environmental hits», Molecular Psychiatry (2018) DOI: 10.1038/s41380-018-0043-3
Informació redactada pel Gabinet de Premsa de la Universitat de Barcelona

Español:
Vivir en grandes ciudades, experimentar abuso físico o sexual, consumir cannabis o abusar del alcohol durante la infancia o la adolescencia son algunos factores que pueden determinar el riesgo de desarrollar un comportamiento agresivo o violento en la edad adulta, según un estudio publicado en la revista Molecular Psychiatry. El nuevo estudio presenta las primeras evidencias científicas del efecto combinado de diferentes factores en el riesgo de convertirse en un adulto violento y de manera independiente a la presencia de un trastorno mental.
En la nueva investigación, participan los expertos Bárbara Arias y Lourdes Fañanás, de la Facultad de Biología, el Instituto de Investigación de Biomedicina de la Universitat de Barcelona y el CIBER de Salud Mental (CIBERSAM); Jorge Moya (Universitat de Lleida, CIBERSAM) y Manuel Ignacio Ibáñez y Generós Ortet (Universitat Jaume I, CIBERSAM).
Este estudio se ha llevado a cabo en colaboración con expertos del Instituto Max Planck de Medicina Experimental de Alemania, una institución en la que la investigadora Marina Mitjans, una de las primeras firmantes del artículo y miembro también del CIBERSAM, está realizando su estancia postdoctoral.
El nuevo estudio está basado en el análisis de más de 1.500 personas diagnosticadas de esquizofrenia —pertenecientes a la Göttingen Research Association for Schizophrenia, GRAS— y procedentes del equipo liderado por la profesora Hannelore Ehrenreich del Instituto Max Planck de Medicina Experimental, junto con una muestra poblacional de más de 550 personas de la población general española.
En el marco del estudio, se analizó si los individuos habían estado expuestos durante su infancia y juventud a diferentes factores: vivir en una gran ciudad, abuso físico o sexual, pertenecer a un colectivo de inmigrantes, consumir cannabis y beber alcohol en exceso.
En los pacientes con diagnóstico de esquizofrenia, la presencia de conducta violenta se estableció en base a la existencia de condenas por crímenes violentos (abuso sexual, homicidio involuntario, agresión o asesinato). En el caso de la población general, se utilizaron indicadores relacionados con las conductas de agresión violenta como la presencia de aspectos antisociales psicopáticos, así como rasgos de personalidad relacionados con agresión u hostilidad.
Según el estudio, la probabilidad de convertirse en un adulto violento y agresivo se incrementaba de forma significativa en todos los grupos analizados que mostraban un factor de alto riesgo como mínimo. A medida que se añadían factores de riesgo, la probabilidad aumentaba de manera escalonada. En los individuos que presentaban tres o más factores de riesgo, el riesgo de presentar actitudes agresivas y violentas en la edad adulta se multiplicaba hasta diez veces. En conclusión, la expresión de la agresividad en la edad adulta está relacionada con la exposición a múltiples factores de riesgo en la niñez o la adolescencia, apuntan los autores. Además, y de manera importante, este riesgo sería independiente de la existencia de un trastorno mental previo en el individuo.
El nuevo trabajo investigador también identificó en un subgrupo seleccionado de 142 individuos que los individuos caracterizados como de alto riesgo ambiental presentaban niveles más elevados de RNAm de la histona-deacetilasa1 (HDAC1), un mediador de procesos epigenéticos. Este descubrimiento abre nuevos interrogantes sobre el posible efecto de la huella epigenética —los efectos de las condiciones ambientales sobre la expresión génica—  en el desarrollo de perfiles violentos en la edad adulta.
El nuevo estudio publicado en la revista Molecular Psychiatry subraya la necesidad de impulsar medidas de tipo psicosocial que mejoren las políticas de prevención contra la violencia en toda la sociedad. Ante este reto, es preciso desarrollar estrategias de intervención psicosocial desde edades tempranas que implican la participación y el compromiso de familias y de los agentes sociales (educadores, etc.). 
Referencia: «Violent aggression predicted by multiple pre-adult environmental hits», Molecular Psychiatry (2018) DOI: 10.1038/s41380-018-0043-3
Información redactada por el Gabinete de Prensa de la Universitat de Barcelona