Valencià:
Una de cada quatre dones ha patit violència obstètrica a Espanya durant el període comprès entre març de 2020 i abril de 2021, segons les conclusions d'un estudi sobre lactància materna realitzat a més de sis mil pacients espanyoles pel Departament d'Infermeria de la Universitat Jaume I de Castelló i amb la col·laboració del Departament d'Obstetrícia de l'Hospital de Salnés de Villagarcía de Arousa a Pontevedra, encara que la xifra podria ser major, en opinió de l'equip investigador.
Actualment existeix una falta de consens a escala internacional en la definició i el mesurament de la violència obstètrica. No obstant això, l'estudi «Experiences with obstetric violence among healthcare professionals and students in Spain» realitzat per aquest mateix equip de l'UJI en col·laboració amb la Universitat d'Almeria i el Departament de Salut de Xàtiva-Ontinyent (València) i publicat en la revista Women and Birth ha conclòs que «violència obstètrica» seria el terme més precís, en el context espanyol, per a descriure un tipus de violència que suposa la violació dels drets humans i un greu problema de salut pública i que té conseqüències sobre la salut física, mental i sexual de les dones.
Els professionals sanitaris i l'estudiantat d'Infermeria que hi han participat a través d'entrevistes en profunditat (9 matrones, 3 pediatres, 1 infermera, 1 ginecòleg i 6 estudiants d'Infermeria, el 80% dones i entre els 22 i els 70 anys d'edat) han coincidit que el terme «violència obstètrica» és el més precís, encara que algunes de les persones han reconegut la seua incomoditat davant aquesta denominació, però també han comentat que «com més aprenc, més m'adone que vaig ser testimoni de violència en impulsar intervencions que no eren apropiades».
D'acord amb el manifestat per les persones participants, la violència obstètrica es percep com una faceta de l'abús sistemàtic per raó de gènere, derivada del sistema patriarcal, que engloba intervencions rutinàries, innecessàries o sense consentiment, medicalització de la mare o criatura, maltractament verbal, humiliació o falta de recursos o instal·lacions adequades. Per això, han proposat una sèrie d'estratègies per a ajudar a erradicar aquest problema, entre les quals destaca la formació dels professionals, d'una banda, i la necessària implicació política, de l'altra.
En opinió de l'equip investigador, la definició d'aquest terme «contribueix a la conscienciació permanent sobre la violència contra les dones, la qual cosa pot ajudar a la seua regulació a través de la política i la legislació nacionals». El seu propòsit ha sigut desenvolupar un model teòric basat en experiències de professionals sanitaris i estudiantat per a millorar la seua comprensió i facilitar el seu mesurament. A més, han constatat la importància de prevenir-la a través de la capacitació i l'educació als professionals de la salut i futurs professionals.

LACTÀNCIA MATERNA
D'altra banda, segons l'estudi «Breastfeeding and obstetric violence during the SARS-CoV-2 pandemic in Spain: maternal perceptions» publicat en la revista Journal of Environmental Research and Public Health, una de cada quatre participants ha indicat que se'ls va oferir llet artificial durant la seua estada a l'hospital i una de cada tres ha declarat que no es va sentir secundada eficaçment per a resoldre els seus dubtes o dificultats en l'entorn hospitalari.


A més, les enquestades han comentat que en els casos que han sofert violència obstètrica o que van donar positiu en COVID, van rebre menys suport per a la lactància i fins i tot els van plantejar el seu abandó per a vacunar-se, quan la ciència ha demostrat la robusta resposta immunològica del cos femení a la COVID-19 i al pas d'anticossos contra el SARS-CoV-2 a través de la llet materna amb la vacunació.
La mostra ha estat formada per dones que van donar a llum a Espanya entre març de 2020 i abril de 2021, amb una edat mitjana de 34 anys de les quals el 73% estaven ocupades, 78,2% tenien educació universitària i quasi totes eren caucàsiques. El 3,3% van ser diagnosticades amb SARS-CoV-2 durant l'embaràs i l'1% va ser diagnosticat durant el part.
Articles
Breastfeeding and Obstetric Violence during the SARS-CoV-2 Pandemic in Spain: Maternal Perceptions. Mena-Tudela, D.; Iglesias-Casas, S.; Cervera-Gasch, A.; Andreu-Pejó, L.; González-Chordá, V.M.; Valero-Chillerón, M.J. Journal of Environmental Research and Public Health 2022, 19, 15737. https://doi.org/10.3390/ijerph192315737
Experiences with obstetric violence among healthcare professionals and students in Spain: A constructivist grounded theory study. Desirée Mena-Tudela, Pablo Román, Víctor M. González-Chordá, Miguel Rodríguez-Arrastia, Lourdes Gutiérrez-Cascajares, Carmen Ropero-Padilla. Women and Birth, 2022. ISSN 1871-5192. https://doi.org/10.1016/j.wombi.2022.07.169

Español:
Una de cada cuatro mujeres ha sufrido violencia obstétrica en España durante el período comprendido entre marzo de 2020 y abril de 2021, según las conclusiones de un estudio sobre lactancia materna realizado a más de seis mil pacientes españolas por el Departamento Enfermería de la Universitat Jaume I de Castellón y la colaboración del Departamento de Obstetricia del Hospital de Salnés de Villagarcía de Arousa en Pontevedra, aunque la cifra podría ser mayor, en opinión del equipo investigador.
Actualmente existe una falta de consenso a nivel internacional en la definición y la medición de la violencia obstétrica. Sin embargo, el estudio Experiences with obstetric violence among healthcare professionals and students in Spain realizado por este mismo equipo de la UJI en colaboración la Universidad de Almería y el Departamento de Salud de Xàtiva-Ontinyent (Valencia) y publicado en la revista Women and Birth ha concluido que «violencia obstétrica» sería el término más preciso, en el contexto español, para describir un tipo de violencia que supone la violación de los derechos humanos y un grave problema de salud pública y que tiene consecuencias sobre la salud física, mental y sexual de las mujeres.
Los profesionales sanitarios y el estudiantado de Enfermería que han participado en el mismo a través de entrevistas en profundidad (9 matronas, 3 pediatras, 1 enfermera, 1 ginecólogo y 6 estudiantes de Enfermería, el 80% mujeres y entre los 22 y los 70 años de edad) han coincidido en que el término de violencia obstétrica es el más preciso, aunque algunas de las personas han reconocido su incomodidad frente a él, pero también han comentado que «cuanto más aprendo, más me doy cuenta de que fui testigo de violencia al impulsar intervenciones que no eran apropiadas».
De acuerdo con lo manifestado por las personas participantes, la violencia obstétrica se percibe como una faceta del abuso sistemático por razón de género, derivada del sistema patriarcal, que engloba intervenciones rutinarias, innecesarias o sin consentimiento, medicalización de la madre o criatura, maltrato verbal, humillación o falta de recursos o instalaciones adecuadas. Por ello, han propuesto una serie de estrategias para ayudar a erradicar este problema, entre las que destaca la formación de los profesionales, por un lado, y la necesaria implicación política, por el otro.
En opinión del equipo investigador, la definición de este término «contribuye a la concienciación permanente sobre la violencia contra las mujeres, lo que puede ayudar a su regulación a través de la política y la legislación nacionales». Su propósito ha sido desarrollar un modelo teórico basado en experiencias de profesionales sanitarios y estudiantado para mejorar su comprensión y facilitar su medición. Además, han constatado la importancia de prevenirla a través de la capacitación y la educación a los profesionales de la salud y futuros profesionales.
LACTANCIA MATERNA
Por otro lado, según el estudio Breastfeeding and Obstetric Violence during the SARS-CoV-2 Pandemic in Spain: Maternal Perceptions publicado en la revista Journal of Environmental Research and Public Health una de cada cuatro participantes ha indicado que se les ofreció leche artificial durante su estancia en el hospital y una de cada tres ha declarado que no se sintió apoyada eficazmente para resolver sus dudas o dificultades en el entorno hospitalario.
Además, las encuestadas han comentado que en los casos que han sufrido violencia obstétrica o que dieron positivo en COVID, recibieron menos apoyo para la lactancia e incluso les plantearon su abandono para vacunarse, cuando la ciencia ha demostrado la robusta respuesta inmunológica del cuerpo femenino a la COVID-19 y el paso de anticuerpos contra el SARS-CoV-2 a través de la leche materna con la vacunación.
La muestra ha estado formada por mujeres que dieron a luz en España entre marzo de 2020 y abril de 2021, con una edad media de 34 años de las que el 73% estaban empleadas, 78,2% tenían educación universitaria y casi todas eran caucásicas. El 3,3% fueron diagnosticadas con SARS-CoV-2 durante el embarazo y el 1% fue diagnosticado durante el parto.
Artículos
Breastfeeding and Obstetric Violence during the SARS-CoV-2 Pandemic in Spain: Maternal Perceptions. Mena-Tudela, D.; Iglesias-Casas, S.; Cervera-Gasch, A.; Andreu-Pejó, L.; González-Chordá, V.M.; Valero-Chillerón, M.J. Journal of Environmental  Research and Public Health 2022, 19, 15737. https://doi.org/10.3390/ijerph192315737
Experiences with obstetric violence among healthcare professionals and students in Spain: A constructivist grounded theory study. Desirée Mena-Tudela, Pablo Román, Víctor M. González-Chordá, Miguel Rodríguez-Arrastia, Lourdes Gutiérrez-Cascajares, Carmen Ropero-Padilla. Women and Birth, 2022. ISSN 1871-5192. https://doi.org/10.1016/j.wombi.2022.07.169