Valencià:
El director de la Càtedra de Transformació del Model Econòmic de la Universitat Jaume I, Xavier Molina, ha pronunciats avui divendres a Benicàssim una conferència sobre el procés d'adquisicions d'empreses en el clúster ceràmic i les seues conseqüències. La xarrada ha estat organitzada pel Club per a la Qualitat Ceràmica i l'Associació Espanyola de Tècnics Ceràmics (ATC) en el marc del Fòrum «ATC Impulsa» i ha tingut lloc a l'Hotel Palasiet de Benicàssim. En la seua intervenció, Molina ha exposat les conclusions d'un estudi realitzat sobre el període 2010-2020. Entre 2005 i 2020, s'ha passat de 180 empreses fabricants de ceràmica a 81, mentre que en l'àmbit dels esmalts, frites i colors ceràmics, de les 28 companyies presents al clúster en 1990 s'ha passat a 19 en 2020.
Molina ha destacat que en la reducció del nombre d'empreses del sector «ha tingut una major incidència l'efecte de la crisi econòmica de 2008 que l'acceleració del procés de concentració empresarial desenvolupat en l'última dècada». El director de la Càtedra ha posat sobre la taula quatre estratègies diferenciades de creixement en el sector, que s'han manifestat en els últims anys: el creixement per adquisició d'altres empreses, l'ampliació de les pròpies factories, les inversions de capital estranger a través de grans grups -holdings- i les adquisicions per fons d'inversions.
Un altra de les conclusions exposades per Molina ha estat que en el segment dels esmalts, frites i colors ceràmics, en la darrera dècada s'han fet menys operacions de compravenda, però han estat amb diferència les més importants en termes financers.
Impulsada per la Universitat Jaume I i la Conselleria d’Hisenda i Model Econòmic de la Generalitat Valenciana, la Càtedra té com a objectiu el foment del coneixement i difusió de temàtiques relacionades amb la transformació de l’actual model econòmic de la Comunitat Valenciana cap a un de més competitiu (basat en la innovació, el coneixement, l’obertura a l’exterior) i sostenible des d’un punt de vista mediambiental, productiu i social.

Español:
El director de la Cátedra de Transformación del Modelo Económico de la Universitat Jaume I, Xavier Molina, ha pronunciado hoy viernes en Benicàssim una conferencia sobre el proceso de adquisiciones de empresas en el clúster cerámico y sus consecuencias. La charla ha sido organizada por el Club para la Calidad Cerámica y la Asociación Española de Técnicos Cerámicos (ATC) en el marco del Forum «ATC Impulsa» y ha tenido lugar en el Hotel Palasiet de Benicàssim. En su intervención, Molina ha expuesto las conclusiones de un estudio realizado sobre el periodo 2010-2020. Entre 2005 y 2020, se ha pasado de 180 empresas fabricantes de cerámica a 81, mientras que en el ámbito de los esmaltes, fritas y colores cerámicos, de las 28 compañías presentes en el clúster en 1990 se ha pasado a 19 en 2020.
Molina ha destacado que en la reducción del número de empresas del sector «ha tenido una mayor incidencia el efecto de la crisis económica de 2008 que la aceleración del proceso de concentración empresarial desarrollado en la última década». El director de la Cátedra ha puesto sobre la mesa cuatro estrategias diferenciadas de crecimiento en el sector, que se han manifestado en los últimos años: el crecimiento por adquisición de otras empresas, la ampliación de las propias factorías, las inversiones de capital extranjero a través de grandes grupos -holdings- y las adquisiciones por fondos de inversiones.
Otra de las conclusiones expuestas por Molina ha sido que en el segmento de los esmaltes, fritas y colores cerámicos, en la última década se han hecho menos operaciones de compraventa, pero han sido con diferencia las más importantes en términos financieros.
Impulsada por la Universitat Jaume I y la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico de la Generalitat Valenciana, la Cátedra tiene como objetivo el fomento del conocimiento y difusión de temáticas relacionadas con la transformación del actual modelo económico de la Comunitat Valenciana hacia uno más competitivo (basado en la innovación, el conocimiento, la apertura al exterior) y sostenible desde un punto de vista medioambiental, productivo y social.