Valencià:
La Universitat Jaume I de Castelló ha reforçat durant 2020 la recerca en l’àmbit biomèdic i de salut pública amb la incorporació de dues investigadores en programes d’excel·lència Beatriz Galindo i GenT en els àmbits de Microbiologia i Epidemiologia, les científiques Rosa de Llanos Frutos i Juana Mari Delgado Saborit, integrades en la Unitat Predepartamental de Medicina de la Facultat de Ciències de la Salut.
La professora Rosa de Llanos, coordinadora del grup d’investigació «Microbio-Microbiologia dels patògens oportunistes i el seu impacte en la salut humana», desenvolupa la seua recerca en les àrees de medicina, tecnologia sanitària i promoció de la salut i agroalimentació. En concret, el grup que dirigeix esse centra en l’estudi de la patogenicitat, diagnòstic i tractament dels patògens oportunistes bacterians i fúngics amb importància en l’àmbit clínic.
Els estudis contemplen aproximacions experimentals tant in vitro com in vivo. En el cas particular dels estudis in vivo patogen-hoste és important ressaltar que es duran a terme mitjançant la utilització del model invertebrat d'infecció microbiana, Galleria mellonella (larva de l'arna). Aquest model permet explorar diferents aspectes de la interacció patogen-hoste i, el que és més important, no planteja problemes ètics d'experimentació animal, permet obtenir resultats a molt curt termini, són fàcils de manipular i mantenir i, a més, el seu sistema immunitari innat és evolutivament similar a l'humà.
La professora Juana Mari Delgado Saborit, del grup d’investigació «Epidemiologia perinatal, salut ambiental i investigació clínica», coordinat per la investigadora María Luisa Rebagliato Ruso, és experta en estudis d’avaluació de l’exposició a contaminants atmosfèrics i la seua aplicació en estudis epidemiològics utilitzant la geoestadística, l’epidemiologia ambiental, els biomarcadors i la intel·ligència artificial per avaluar els efectes de factors ambientals en la salut.
Actualment lidera el projecte «Detecció del SARS-CoV-2 en aerosol atmosfèric en ambients interiors com a eina d'avaluació de mesures sanitàries de prevenció i d'alerta de la transmissió de la COVID-19», un estudi d’un equip multidisciplinari d'experts i expertes en epidemiologia ambiental, qualitat de l'aire i microbiologia que investiga la detecció i quantificació de càrrega genètica del virus SARS-CoV-2 en mostres d'aerosol atmosfèric per desenvolupar una eina de detecció primerenca de futurs episodis de COVID-19 que servisca per a prendre mesures ràpidament per a evitar la transmissió de contagis.
La universitat pública de Castelló compta des del curs 2017-2018 amb el programa de doctorat de Ciències Biomèdiques i Salut, un punt de trobada entre el personal investigador en l’àmbit de la biologia i la bioquímica i els professionals de la medicina, la farmàcia, la infermeria i la psicologia per establir un entorn multidisciplinari que afavorisca la investigació en l’àmbit de les ciències de la salut.
En la mateixa línia i amb l’objectiu de generar sinergies entre el personal investigador i professionals, la Universitat Jaume I i la Fundació per al Foment de la Investigació Sanitària i Biomèdica de la Comunitat Valenciana (FISABIO) mantenen des de l’any 2012 un acord de col·laboració per promoure conjuntament activitats d’investigació científica i desenvolupament tecnològic que donen lloc a projectes d’investigació e innovació amb gran potencial científic i tècnic que puga aconseguir inversió pública de programes nacionals i internacionals.
Per últim, l’UJI ha mantingut recentment una reunió amb la Fundació de l’Hospital Provincial de Castelló per estudiar les sinergies i vies de col·laboració per treballar conjuntament en la sol·licitud de creació de l’Institut d’Investigació Sanitària de Castelló, i en què s’han analitzat també les necessitats que en matèria d’instal·lacions (laboratoris, animalari), equipament i acreditació de nous grups d’investigació té la Fundació per a activar l’Institut i la seua disponibilitat per part de la universitat.

Español:
La Universitat Jaume I de Castelló ha reforzado durante 2020 la investigación en el ámbito biomédico y de salud pública con la incorporación de dos investigadoras en programas de excelencia Beatriz Galindo y GenT en los ámbitos de Microbiología y Epidemiología, las científicas Rosa de Llanos Frutos y Juana Mari Delgado Saborit, integradas en la Unidad Predepartamental de Medicina de la Facultad de Ciencias de la Salud.
La profesora Rosa de Llanos, coordinadora del grupo de investigación «Microbio-Microbiología de los patógenos oportunistas y su impacto en la salud humana», desarrolla su investigación en las áreas de medicina, tecnología sanitaria y promoción de la salud y agroalimentación. En concreto, el grupo que dirige se centra en el estudio de la patogenicidad, diagnóstico y tratamiento de los patógenos oportunistas bacterianos y fúngicos con importancia en el ámbito clínico.
Los estudios contemplan aproximaciones experimentales tanto in vitro como in vivo. En el caso particular de los estudios in vivo patógeno-huésped es importante resaltar que se llevarán a cabo mediante la utilización del modelo invertebrado de infección microbiana, Galleria mellonella (larva de la polilla). Este modelo permite explorar diferentes aspectos de la interacción patógeno-huésped y un aspecto más importante, no plantea problemas éticos de experimentación animal, permite obtener resultados a muy corto plazo, que son fáciles de manipular y mantener y, además, su sistema inmunitario innato es evolutivamente similar al humano.
La profesora Juana Mari Delgado-Saborit, del grupo de investigación «Epidemiología Perinatal, Salud Ambiental e Investigación Clínica, coordinado por la investigadora María Luisa Rebagliato Ruso, es experta en estudios de evaluación de la exposición a contaminantes atmosféricos y su aplicación en estudios epidemiológicos utilizando la geoestadística, la epidemiología ambiental, los biomarcadores y la inteligencia artificial para evaluar los efectos de factores ambientales en la salud.
Actualmente lidera el proyecto «Detección del SARS-CoV-2 en aerosol atmosférico en ambientes interiores como herramienta de evaluación de medidas sanitarias de prevención y de alerta de la transmisión de la COVID-19», un estudio de un equipo multidisciplinario de expertos y expertas en epidemiología ambiental, calidad del aire y microbiología que investiga la detección y cuantificación de carga genética del virus SARS-CoV-2 en muestras de aerosol atmosférico para desarrollar una herramienta de detección temprana de futuros episodios de COVID-19 que sirva para tomar medidas rápidamente para evitar la transmisión de contagios.
La universidad pública de Castelló cuenta desde el curso 2017-2018 con el programa de doctorado de Ciencias Biomédicas y Salud, un punto de encuentro entre el personal investigador en el ámbito de la biología y la bioquímica y los profesionales de la medicina, la farmacia, la enfermería y la psicología para establecer un entorno multidisciplinario que favorezca la investigación en el ámbito de las ciencias de la salud.
En la misma línea y con el objetivo de generar sinergias entre el personal investigador y profesionales, la Universitat Jaume I y la Fundación para el Fomento de la Investigación Sanitaria y Biomédica de la Comunidad Valenciana (FISABIO) mantienen desde el año 2012 un acuerdo de colaboración para promover conjuntamente actividades de investigación científica y desarrollo tecnológico que den lugar a proyectos de investigación e innovación con gran potencial científico-técnico que puedan conseguir inversión pública de programas nacionales e internacionales.
Por último, la UJI ha mantenido recientemente una reunión con la Fundación del Hospital Provincial de Castellón para estudiar las sinergias y vías de colaboración para trabajar conjuntamente en la solicitud de creación del Instituto de Investigación Sanitaria de Castellón, y en la que se han analizado también las necesidades que en materia de instalaciones (laboratorios, animalario), equipación y acreditación de nuevos grupos de investigación tiene la Fundación para activar el Instituto y su disponibilidad por parte de la universidad.