Valencià:
El rector honorari de la Universitat Jaume I i catedràtic de la Universitat Politècnica de Madrid Francesc Michavila ha destacat la importància de treballar per a afavorir l’ocupabilitat des de les universitats en la conferència inaugural de les 34 Jornades de Gerència Universitària que se celebren del 26 al 28 d'octubre en el Paranimf de l’UJI, coincidint amb el 25 aniversari de la Universitat. Per a Michavila «l’ocupabilitat és, sens dubte, un dels principals objectius als quals s'enfronten les universitats a Europa, i amb especial urgència a Espanya», ressaltant en aquest sentit les dades que demostren com la desocupació és sensiblement menor en la població amb educació superior. 
Les jornades han sigut inaugurades pel rector de l’UJI, Vicent Climent, qui ha fet referència a la gran evolució de la gerència universitària des que la Universitat Jaume I va acollir l’onzena edició d'aquestes jornades l'any 1992, un any després de la creació de l’UJI. «La gerència universitària ha anat des d'un perfil molt tècnic en els àmbits jurídic i financer i orientat a prestar serveis molt concrets a l'estructura jurídic-econòmica de la institució universitària, fins a arribar a un perfil molt més estratègic i orientat a una participació molt més activa en el govern i direcció de la universitat en la gestió a mitjà i llarg termini, en el disseny de plans i polítiques per a la consecució d'objectius i en la resposta a les noves demandes socials, amb processos de direcció i gestió com la transparència i rendició de comptes, la responsabilitat social o les tecnologies de la informació i la comunicació», ha assenyalat el rector. 
Creativitat 
Després de la inauguració oficial, Francesc Michavila ha oferit la conferència inaugural sota el títol «La formació i l'ocupació dels universitaris. Estimular la seua creativitat» en la qual ha destacat la importància de la creativitat «per als universitaris, però també creativitat per a les universitats a l'hora de plantejar com respondre a les demandes de la societat». Durant la seua intervenció ha posat de manifest com, segons dades de l'Observatori d’Ocupabilitat i Ocupació Universitaris, el 94% dels egressats universitaris tornaria a fer estudis universitaris, i més de la meitat, el 54%, repetirien l'elecció de carrera i universitat. «No obstant açò, els egressats també ens diuen que no tot ha sigut igualment satisfactori del seu pas per la universitat. Mentre que el professorat i els continguts reben la major nota de satisfacció mitjana, les metodologies educatives i els serveis de suport als estudiants reben les notes més baixes», ha ressaltat. Així mateix, l'estudi assenyala un important desajustament entre ocupació i formació, un aspecte que el rector honorari de l’UJI considera «de vital importància, més àdhuc a Espanya. Segons Hays Global Skills Index 2015, el desajustament del talent a Espanya supera al dels seus principals socis europeus França, Itàlia i Alemanya».
Michavila ha posat l'accent en la importància de la formació en les universitats en competències i habilitats per a la cerca d'ocupació. «Però no solament l’ocupabilitat forma part de l'agenda actual de les universitats. Aquestes han d'actuar, també, i de forma creativa, en assumptes com la internacionalització, les aliances, el compromís social amb l'entorn, la interdisciplinaritat, el desenvolupament de models educatius propis, la modernització de les estructures i l'atenció als alumni, entre altres temes».
Malgrat els reptes pendents, per a l'ex rector de l’UJI, la comparació entre el sistema universitari espanyol amb els altres països de la Unió Europea «llança tant aspectes positius com a negatius». Entre els aspectes positius ha enumerat l'accés als estudis superiors, la producció científica i la mobilitat dels estudiants. Per contra, entre els aspectes en els quals Espanya presenta desavantatges respecte als sistemes europeus es trobarien la internacionalització, en referència a la baixa capacitat per a atraure estudiants internacionals, a més d'uns altres com «el baix esforç econòmic que es realitza en ajudes a l'estudi, en despesa en educació i en despesa de R+D, principalment».

Español:
El rector honorario de la Universitat Jaume I y catedrático de la Universidad Politécnica de Madrid Francesc Michavila ha destacado la importancia de trabajar para favorecer la empleabilidad desde las universidades en la conferencia inaugural de las 34 Jornadas de Gerencia Universitaria que se celebran del 26 al 28 de octubre en el Paraninfo de la UJI, coincidiendo con el 25 aniversario de la Universitat. Para Michavila «la empleabilidad es, sin ninguna duda, uno de los principales objetivos a los que se enfrentan las universidades en Europa, y con especial urgencia en España», resaltando en este sentido los datos que demuestran como el desempleo es sensiblemente menor en la población con educación superior.
Las jornadas han sido inauguradas por el rector de la UJI, Vicent Climent, quien ha hecho referencia a la gran evolución de la gerencia universitaria desde que la Universitat Jaume I acogió la decimoprimera edición de estas jornadas en el año 1992, apenas un año después de la creación de la UJI. «La gerencia universitaria ha ido desde un perfil muy técnico en los ámbitos jurídico y financiero y orientado a prestar servicios muy concretos a la estructura jurídico-económica de la institución universitaria, hasta llegar a un perfil mucho más estratégico y orientado a una participación mucho más activa en el gobierno y dirección de la universidad en la gestión a medio y largo plazo, en el diseño de planes y políticas para la consecución de objetivos y en la respuesta a las nuevas demandas sociales, con procesos de dirección y gestión como la transparencia y rendición de cuentas, la responsabilidad social o las tecnologías de la información y la comunicación», ha señalado el rector.
Creatividad 
Tras la inauguración oficial, Francesc Michavila ha ofrecido la conferencia inaugural bajo el título «La formación y el empleo de los universitarios. Estimular su creatividad» en la que ha destacado la importancia de la creatividad «para los universitarios, pero también creatividad para las universidades a la hora de plantear cómo responder a las demandas de la sociedad». Durante su intervención ha puesto de manifiesto cómo, según datos del Observatorio de Empleabilidad y Empleo Universitarios, el 94% de los egresados universitarios volvería a hacer estudios universitarios, y más de la mitad, el 54%, repetirían la elección de carrera y universidad. «Sin embargo, los egresados también nos dicen que no todo ha sido igualmente satisfactorio de su paso por la universidad. Mientras que el profesorado y los contenidos reciben la mayor nota de satisfacción media, las metodologías educativas y los servicios de apoyo a los estudiantes reciben las notas más bajas», ha resaltado. Asimismo, el estudio señala un importante desajuste entre empleo y formación, un aspecto que el rector honorario de la UJI considera «de vital importancia, más aun en España. Según Hays Global Skills Index 2015, el desajuste del talento en España supera al de sus principales socios europeos Francia, Italia y Alemania».
Michavila ha hecho hincapié en la importancia de la formación en las universidades en competencias y habilidades para la búsqueda de empleo. «Pero no solo la empleabilidad forma parte de la agenda actual de las universidades. Éstas deben actuar, también, y de forma creativa, en asuntos como la internacionalización, las alianzas, el compromiso social con el entorno, la interdisciplinariedad, el desarrollo de modelos educativos propios, la modernización de las estructuras y la atención a los alumni, entre otros temas».
A pesar de los retos pendientes, para el ex rector de la UJI, la comparación entre el sistema universitario español con los demás países de la Unión Europea «arroja tanto aspectos positivos como negativos». Entre los aspectos positivos ha enumerado el acceso a los estudios superiores, la producción científica y la movilidad de los estudiantes. Por el contrario, entre  los aspectos en los que España presenta desventajas respecto a los sistemas europeos se encontrarían la internacionalización, en referencia a la baja capacidad para atraer estudiantes internacionales, además de otros como «el bajo esfuerzo económico que se realiza en ayudas al estudio, en gasto en educación y en gasto de I+D, principalmente».