Valencià:
La Universitat Jaume I ha celebrat la jornada internacional «Fent les paus» amb motiu del 25 aniversari del Màster Universitari en Estudis Internacionals de Pau, Conflictes i Desenvolupament de la universitat. La celebració ha reunit professorat, estudiantat i grans noms de la investigació per a la pau en diverses jornades amb tota mena d'activitats: des de conferències, taules redones i tallers fins a actuacions musicals i la projecció d'un curtmetratge documental.
Durant el dijous 30 i el divendres 31, l'UJI es converteix en l'espai de diàleg entorn de les diferents maneres de «fer les paus» gràcies a la participació d'alumnat i professorat de diversos continents. Un esdeveniment que ha superat l'aforament esperat amb més de 100 persones inscrites i que celebra els 25 anys de vida de l'espai d'aprenentatge i conversa intercultural i interdisciplinària que constitueix el Màster de Pau, Conflictes i Desenvolupament, i que ha comptat amb un convidat d'excepció per a la conferència inaugural: el sociòleg noruec Johan Galtung, considerat el pare de la investigació acadèmica de la pau i la resolució de conflictes.
Johan Galtung, també fundador de grans organitzacions dins d'aquest àmbit d'estudi com el Peace Research Institute Oslo (PRIO), ha inaugurat les jornades amb una conferència titulada «La pau, les universitats i la doctrina de sense valors», moderada per Sofía Herrero de la Càtedra UNESCO de Filosofia per a la Pau.
«La meua definició de pau és la cooperació pel benefici mutu en igualtat» ha subratllat Galtung en diversos moments de la conferència. Una definició que «pot semblar senzilla però no ho és en absolut, a mi m'ha costat 30 anys de treball aconseguir-la i no tinc cap garantia que no vaja a canviar en un futur». En aquest sentit, ha afegit: «La complexitat de definir la pau radica en el fet que no es pot quedar en un concepte, ni convertir en meres paraules. Ha de ser un motor de moviment que genera actes concrets».
Per al sociòleg, encara que una igualtat matemàtica «és segurament una cosa impossible», el camí passa per treballar perquè «aqueix benefici mutu que busquem no siga totalment desigual, és el mínim pel qual hem d'actuar». Galtung ha afirmat que, atesa aquesta definició de pau, el sistema capitalista quedaria «totalment exclòs», ja que, malgrat que existeix un benefici mutu de totes les parts «uns aconsegueixen la major part del pastís amb milions, els que viuen a dalt del sistema. Els de baix reben també, però centaus. Un benefici que no implica igualtat i ací radica el problema capitalista».
En ser preguntat pel futur, el sociòleg ha declarat creure en «un món organitzat per regions en el qual els estats i els països, a excepció dels més grans, acabaran per desaparèixer». Així, per a Galtung, «no anem cap a un estat mundial ja que el que ve són les civilitzacions. Són elles les que defineixen regions però no arriben a la unitat mundial».
Finalment, l'investigador de la pau ha analitzat la complexitat de la conceptualització de pau, ja que «no tota pau és positiva: existeix la pau negativa, entesa com la simple absència de la guerra, però que no assegura una cooperació ni una igualtat social». Galtung ha finalitzat la intervenció posant a debat, en primer lloc, la realitat d'una Unió Europea que, malgrat començar «amb una bona gestió, fa temps que practica la guerra i no la pau, creant una Europa en crisi sense unió entre països». En segon lloc, ha volgut analitzar el paper del periodisme i els mitjans de comunicació en el marc de la resolució de conflictes, assegurant que «existeix una majoria de mitjans bruts que només ens presenten conflictes i violència i res fan per comunicar solucions. Els models de pau i resolució de conflictes que funcionen no són notícia».
Abans de la intervenció del sociòleg noruec, ha tingut lloc la inauguració oficial del 25 aniversari. En aquest marc, la rectora de l'UJI, Eva Alcón, ha donat l'enhorabona a la càtedra per «25 anys generant instruments per a la transformació pacífica de conflictes creant un ecosistema de pau i, sobretot, d'amistat». També ha destacat la història del màster amb més de 12.000 treballadors de la pau repartits en cinc continents i actuant en més d'un centenar de països diferents. Un èxit possible «gràcies al compromís d'aquesta càtedra i de la nostra universitat, compromesa en l'aposta per impulsar la cultura de la pau, la igualtat, la convivència i el respecte a la diversitat».
Abans de donar per inaugurada la jornada, Alcón ha recordat la importància de la figura de Vicent Martínez Guzman, fundador de la càtedra, qui «va fer possible el màster, va prioritzar el col·lectiu sobre la seua persona individual i va fer possible la càtedra com a eix vehicular de tot el programa». Per a la rectora, «si haguérem de posar-li un nom a la pau seria, sens dubte, Martínez Guzmán».
Fotografies

Español:
La Universitat Jaume I ha celebrado la jornada internacional «Haciendo las paces» con motivo del 25 aniversario del Máster Universitario en Estudios Internacionales de Paz, Conflictos y Desarrollo de la universidad. La celebración ha reunido a profesorado, estudiantado y grandes nombres de la investigación para la paz en varias jornadas con todo tipo de actividades: desde conferencias, mesas redondas y talleres hasta actuaciones musicales y la proyección de un cortometraje documental.
Durante el jueves 30 y el viernes 31, la UJI se convierte en el espacio de diálogo en torno a las distintas formas de «hacer las paces» gracias a la participación de alumnado y profesorado de varios continentes. Un evento que ha superado el aforo esperado con más de 100 personas inscritas y que celebra los 25 años de vida del espacio de aprendizaje y conversación intercultural e interdisciplinar que constituye el Máster de Paz, Conflictos y Desarrollo, y que ha contado con un invitado de excepción para la conferencia inaugural: el sociólogo noruego Johan Galtung, considerado el padre de la investigación académica de la paz y la resolución de conflictos.
Johan Galtung, también fundador de grandes organizaciones dentro de este ámbito de estudio como el Peace Research Institute Oslo (PRIO), ha inaugurado las jornadas con una conferencia titulada «La paz, las universidades y la doctrina de sin valores», moderada por Sofía Herrero de la Cátedra UNESCO de Filosofía para la Paz.
«Mi definición de paz es la cooperación por el beneficio mutuo en igualdad» ha subrayado Galtung en varios momentos de la conferencia. Una definición que «puede parecer sencilla pero no lo es en absoluto, a mí me ha costado 30 años de trabajo conseguirla y no tengo ninguna garantía de que no vaya a cambiar en un futuro». En este sentido, ha añadido: «La complejidad de definir la paz radica en que no se puede quedar en un concepto, ni convertir en meras palabras. Debe ser un motor de movimiento que genera actos concretos».
Para el sociólogo, aunque una igualdad matemática «es seguramente algo imposible», el camino pasa por trabajar para que «ese beneficio mutuo que buscamos no sea totalmente desigual, es el mínimo por el que debemos actuar». Galtung ha afirmado que, atendiendo a esta definición de paz, el sistema capitalista quedaría «totalmente excluido», ya que, pese a que existe un beneficio mutuo de todas las partes «unos consiguen la mayor parte del pastel con millones, los que viven arriba del sistema. Los de abajo reciben también, pero centavos. Un beneficio que no implica igualdad y ahí radica el problema capitalista».
Al ser preguntado por el futuro, el sociólogo ha declarado creer en «un mundo organizado por regiones en el que los estados y los países, a excepción de los más grandes, terminarán por desaparecer». Así, para Galtung, «no vamos hacia un estado mundial ya que lo que viene son las civilizaciones. Son ellas las que definen regiones pero no llegan a la unidad mundial».
Por último, el investigador de la paz ha analizado la complejidad de la conceptualización de paz, puesto que «no toda paz es positiva: existe la paz negativa, entendida como la simple ausencia de la guerra, pero que no asegura una cooperación ni una igualdad social». Galtung ha finalizado la intervención poniendo a debate, en primer lugar, la realidad de una Unión Europea que, pese a empezar «con una buena gestión, hace tiempo que practica la guerra y no la paz, creando una Europa en crisis sin unión entre países». En segundo lugar, ha querido analizar el papel del periodismo y los medios de comunicación en el marco de la resolución de conflictos, asegurando que «existe una mayoría de medios sucios que solo nos presentan conflictos y violencia y nada hacen por comunicar soluciones. Los modelos de paz y resolución de conflictos que funcionan no son noticia».
Antes de la intervención del sociólogo noruego, ha tenido lugar la inauguración oficial del 25 aniversario. En este marco, la rectora de la UJI, Eva Alcón, ha dado la enhorabuena a la cátedra por «25 años generando instrumentos para la trasformación pacífica de conflictos creando un ecosistema de paz y, sobre todo, de amistad». También ha destacado la historia del máster con más de 12.000 trabajadores de la paz repartidos en cinco continentes y actuando en más de un centenar de países diferentes. Un éxito posible «gracias al compromiso de esta cátedra y de nuestra universidad, comprometida en la apuesta por impulsar la cultura de la paz, la igualdad, la convivencia y el respeto a la diversidad».
Antes de dar por inaugurada la jornada, Alcón ha recordado la importancia de la figura de Vicent Martínez Guzman, fundador de la cátedra, quien «hizo posible el máster, priorizó el colectivo sobre su persona individual e hizo posible la cátedra como eje vehicular de todo el programa». Para la rectora, «si tuviéramos que ponerle un nombre a la paz sería, sin duda, Martínez Guzmán».
Fotografías