Valencià:
«La investigació ha d'acomodar-se a quins aspectes són importants per a la ciutadania» ha comentat l'investigador Josep Perelló de la Universitat de Barcelona i «si volem que la ciència siga transformadora cal comptar amb la ciutadania» ha afegit en la primera de les conferències de les Jornades anuals sobre ètica de la investigació, publicacions, ciència oberta i el futur de l'avaluació científica a Espanya que organitza la Universitat Jaume I.
Perelló ha explicat durant la seua intervenció «El futur i les possibilitats de la ciència ciutadana» que, en aquests moments, la ciència ciutadana manca d'estructura sòlida, perquè els projectes basats en ella s'estan incorporant progressivament en universitats i centres d'investigació. «No és un present, ha comentat, sinó que està creixent i ens movem cap a aqueixa mena d'investigacions».
En la seua opinió, el clima que ha propiciat l'auge d'aquesta mena de projectes en la universitat està vinculat amb cert declivi de la innovació; els corrents que demanen major representativitat i accessibilitat als resultats; la necessitat d'integrar diferents perspectives en la investigació, per exemple, la participació dels pacients de càncer en els nous tractaments i l'exigència de prioritzar esforços.
L'investigador de la Universitat de Barcelona ha indicat que actualment la ciència ciutadana es mou en una dualitat de bascula entre els beneficis d'aplicar la intel·ligència i l'esforç col·lectiu en determinats projectes i la demanda de respondre a les necessitats ciutadanes i que aquestes marquen l'agenda investigadora. Perelló opina que cada vegada s'exigeix més al personal investigador que les seues investigacions tinguen impacte directe i Europa ja ens demana que «solucionem temes concrets de la ciutadania».
La quarta edició de les Jornades anuals sobre ètica de la investigació, publicacions, ciència oberta i el futur de l'avaluació científica a Espanya han sigut organitzades pel Departament de Filosofia i Sociologia; la Càtedra de Transparència Pública, l'Escola de Doctorat, el Comitè d'Ètica de la Investigació (CEI) i el Vicerectorat d'Investigació i compta amb el suport de la Generalitat Valenciana.
La setmana vinent tindran lloc les tres sessions que completen les jornades. El dia 2 d'octubre amb els investigadors Emilio Delgado-López i Alberto Martín de la Universitat de Granada, els qui parlaran sobre patrons anòmals en les publicacions científiques; el dia 3 d'octubre amb la investigadora Eva Méndez de la Universitat Carles III de Madrid que abordarà el tema de l'avaluació científica i, finalment, el dia 4 d'octubre amb Pilar Rico, cap de la Unitat d'Accés Obert, Repositoris i Revistes de la Fundació Espanyola de la Ciència i la Tecnologia (FECYT) que aportara el seu punt de vista sobre el futur de l'accés obert.
Les jornades poden seguir-se en directe a través de zoom o visualitzar-se posteriorment. Més informació en la pàgina: https://www.uji.es/centres/fchs/noticies/2023/

Español:
«La investigación debe acomodarse a qué aspectos son importantes para la ciudadanía» ha comentado el investigador Josep Perelló de la Universitat de Barcelona y «si queremos que la ciencia sea transformadora hay que contar con la ciudadanía» ha añadido en la primera de las conferencias de las Jornadas anuales sobre ética de la investigación, publicaciones, ciencia abierta y el futuro de la evaluación científica en España que organiza la Universitat Jaume I.
Perelló ha explicado durante su intervención «El futuro y las posibilidades de la ciencia ciudadana» que, en estos momentos, la ciencia ciudadana carece de estructura sólida, porque los proyectos basados en ella se están incorporando progresivamente en universidades y centros de investigación. «No es un presente, ha comentado, sino que está creciendo y nos movemos hacia ese tipo de investigaciones».
En su opinión, el clima que ha propiciado el auge de este tipo de proyectos en la universidad está vinculado con cierto declive de la innovación; las corrientes que piden mayor representatividad y accesibilidad a los resultados; la necesidad de integrar diferentes perspectivas en la investigación, por ejemplo, la participación de los pacientes de cáncer en los nuevos tratamientos y la exigencia de priorizar esfuerzos.
El investigador de la Universitat de Barcelona ha indicado que actualmente la ciencia ciudadana se mueve en una dualidad de bascula entre los beneficios de aplicar la inteligencia y el esfuerzo colectivo en determinados proyectos y la demanda de responder a las necesidades ciudadanas y que éstas marquen la agenda investigadora. Perelló opina que cada vez se exige más al personal investigador que sus investigaciones tengan impacto directo y Europa ya nos pide que «solucionemos temas concretos de la ciudadanía».
La cuarta edición de las Jornadas anuales sobre ética de la investigación, publicaciones, ciencia abierta y el futuro de la evaluación científica en España han sido organizadas por el Departamento de Filosofía y Sociología; la Cátedra de Transparencia Pública, la Escuela de Doctorado, el Comité de Ética de la Investigación (CEI) y el Vicerrectorado de Investigación y cuenta con el apoyo de la Generalitat Valenciana.
La próxima semana tendrán lugar las tres sesiones que completan las jornadas. El día 2 de octubre con los investigadores Emilio Delgado-López y Alberto Martín de la Universidad de Granada, quienes hablarán sobre patrones anómalos en las publicaciones científicas; el día 3 de octubre con la investigadora Eva Méndez de la Universidad Carlos III de Madrid que abordará el tema de la evaluación científica y, por último, el día 4 de octubre con Pilar Rico, jefa de la Unidad de Acceso Abierto, Repositorios y Revistas de la Fundación Española de la Ciencia y la Tecnología (FECYT) que aportara su punto de vista sobre el futuro del acceso abierto.
Las jornadas pueden seguirse en directo a través de zoom o visualizarse posteriormente. Más información en la página: https://www.uji.es/centres/fchs/noticies/2023/