Valencià:
Les respostes dels cultius a l'estrès ambiental i el paper dels microorganismes associats a les arrels, com els fongs micorrízics arbusculares, amb l'objectiu de millorar la tolerància de les plantes, és una de les àrees d'investigació de la biologia molecular de les plantes. La Universitat Jaume I de Castelló ha acollit durant aquesta setmana la dissetena trobada d'aquesta especialitat que ha reunit a més de dos-cents especialistes en la matèria.
El programa, amb més de 40 intervencions en diversos àmbits com la biologia de sistemes, la regulació mediambiental, la biotecnologia vegetal o la senyalització cel·lular, entre altres, ha inclòs tres conferències plenàries impartides per destacats investigadors i investigadores, entre elles, la biòloga i directora de recerca del Centre Nacional d'Investigació (CNR) d'Itàlia, Raffaella Balestrini.
La investigadora italiana, qui ha contribuït amb els seus estudis a ressaltar les característiques del genoma de diferents fongs micorrízics, ha destacat el «gran potencial d'aquests microorganismes en la millora de la tolerància a l'estrès ambiental» i la importància d'integrar-los en el maneig de l'agroecosistema. Així mateix, ha recordat la importància de la rizosfera (zona pròxima a l'arrel de les plantes en les quals es pot trobar vida microbiana) per la seua capacitat per a reclutar microorganismes benèfics del sòl.
Els resultats dels seus últims estudis indiquen que existeixen diferències en les plantes, depenent de si compta amb micorrizes entres les seues arrels o no; per exemple, sota condicions d'estrès hídric s'ha observat un major potencial foliar en les plantes micorrizades. En la seua opinió «hem d'investigar i treballar en això per a optimitzar l'ús i l'aplicació d'aquests fongs en el camp, perquè els mecanismes involucrats són complexos». Un dels aspectes que encara han d'investigar és si el fong es veu afectat també per l'estrès.
Per a dur a terme aquest tipus d'estudis, el personal investigador integra anàlisis cel·lulars i moleculars, com la transcriptómica i la metabolómica, amb l'objectiu d'investigar els nivells moleculars que els fongs micorrízics arrosseguen dins de les cèl·lules vegetals. La investigadora ha finalitzat la seua intervenció recordant la importància que tenen «els exsudats radiculars per al reclutament de microorganismes i microorganismes benèfics» i ha assegurat que «la capacitat de la planta per a interactuar i cooperar amb les comunitats microbianes del sòl i, particularment amb les micorrizes, ha de ser un tret fonamental per a considerar quan, per exemple, se seleccionen els genotips»..
Informació sobre la trobada: https://www.fue.uji.es/rbmp2024
Autoria fotos: Andreu Agost Carceller

Español:
Las respuestas de los cultivos al estrés ambiental y el papel de los microorganismos asociados a las raíces, como los hongos micorrícicos arbusculares, con el objetivo de mejorar la tolerancia de las plantas, es una de las áreas de investigación de la biología molecular de las plantas. La Universitat Jaume I de Castellón ha acogido durante esta semana el décimo séptimo encuentro de esta especialidad que ha reunido a más de doscientos especialistas en la materia.
El programa, con más de 40 intervenciones en diversos ámbitos como la biología de sistemas, la regulación medioambiental, la biotecnología vegetal o la señalización celular, entre otras, ha incluido tres conferencias plenarias impartidas por destacados investigadores e investigadoras, entre ellas, la bióloga y directora de investigación del Centro Nacional de Investigación (CNR) de Italia, Raffaella Balestrini.
La investigadora italiana, quien ha contribuido con sus estudios a resaltar las características del genoma de distintos hongos micorrícicos, ha destacado el «gran potencial de estos microorganismos en la mejora de la tolerancia al estrés ambiental» y la importancia de integrarlos en el manejo del agroecosistema. Asimismo, ha recordado la importancia de la rizosfera (zona cercana a la raíz de las plantas en las que se puede encontrar vida microbiana) por su capacidad para reclutar microorganismos benéficos del suelo.
Los resultados de sus últimos estudios indican que existen diferencias en las plantas, dependiendo de si cuenta con micorrizas entres sus raíces o no; por ejemplo, bajo condiciones de estrés hídrico se ha observado un mayor potencial foliar en las plantas micorrizadas. En su opinión «tenemos que investigar y trabajar en esto para optimizar el uso y la aplicación de estos hongos en el campo, porque los mecanismos involucrados son complejos». Uno de los aspectos que aún tienen que investigar es si el hongo se ve afectado también por el estrés.
Para llevar a cabo este tipo de estudios, el personal investigador integra análisis celulares y moleculares, como la transcriptómica y la metabolómica, con el objetivo de investigar los niveles moleculares que los hongos micorrícicos arrastran dentro de las células vegetales. La investigadora ha finalizado su intervención recordando la importancia que tienen «los exudados radiculares para el reclutamiento de microorganismos y microorganismos benéficos» y ha asegurado que «la capacidad de la planta para interactuar y cooperar con las comunidades microbianas del suelo y, particularmente con las micorrizas, debe ser un rasgo fundamental para considerar cuando, por ejemplo, se seleccionan los genotipos»..
Información sobre el encuentro: https://www.fue.uji.es/rbmp2024
Autoría fotos: Andreu Agost Carceller