Valencià:
El Grup d’Investigació sobre l’Evolució del Genoma del Càncer de la Universitat Jaume I ha dirigit un estudi internacional, L’efecte de l’edat en l’adquisició i selecció de mutacions impulsores del càncer en pells normals exposades al sol. La principal conclusió d’aquest treball és que l’edat és el factor que explica la majoria de les mutacions genètiques associades a l’aparició i desenvolupament dels diferents tumors cancerígens que afecten la pell. Els autors han publicat un article sobre la recerca a Annals of Oncology, la prestigiosa revista oficial de la Societat Europea d’Oncologia Mèdica.
L’equip liderat pel professor Conrado Martínez-Cadenas ha treballat en aquesta recerca juntament amb el Dr. Gerard Pitarch i la Dra. Laura Mahiques del Servei de Dermatologia de l’Hospital General Universitari de Castelló, i la Dra. Francisca Valcuende del Departament de Dermatologia de l’Hospital Universitari de la Plana, a més de l’Institut del Càncer del University College de Londres (centre d’excel·lència per al càncer al Regne Unit) i el Centre Nacional d’Anàlisi Genòmica-Centre de Regulació Genòmica (CNAG-CRG) de Barcelona. Per part del Departament de Medicina de l’UJI també va liderar el treball la investigadora Bárbara Hernando.
Segons Martínez-Cadenas, per a aquesta recerca s’ha partit de la seqüenciació de 46 gens en biòpsies de pell normal de 123 individus sans, per a comparar totes les mutacions que hi apareixen «i esbrinar les causes, observant tant l’edat com el fototip o l’exposició al sol, entre molts altres factors». Les mostres van recollir-se en 2019 i durant l’any 2020 es va desenvolupar la seua anàlisi. D’acord amb el resultat, indica el director de la investigació, «l’edat explica el 55,16% de les mutacions», mentre que el fototip de la pell –si aquesta és més clara o més fosca, amb fins a sis graus identificats– està darrere del 17,92% de les mutacions». D’acord amb les conclusions de l’estudi, «l’envelliment no només està associat amb un augment exponencial en el nombre de mutacions genètiques somàtiques acumulades en l’epidermis normal, sinó també amb la selecció i expansió de mutacions associades al càncer».
Martínez-Cadenas destaca que en altres tipus de malalties canceroses, l’edat estava identificada com un factor important, «però pensàvem inicialment que en la pell, pel fet d’estar exposada al sol, el fototip i la història d’exposició crònica al sol anaven a tindre més pes en les mutacions, i no és així». La resta de factors tenen una incidència irrellevant al costat dels dos primers. Ni tan sols resulta significativa la diferència entre les mutacions en zones exposades crònicament al sol i aquelles altres que només s’hi exposen de manera intermitent.
A més, la incidència de l’edat no és lineal en el temps, atès que segons l’estudi la tendència a l’aparició de mutacions s’aguditza a partir dels 60 anys. El director de la investigació destaca que «des d’una determinada edat, hages fet el que hages fet, augmenten les mutacions relacionades amb la predisposició a tindre un càncer». L’explicació? «Els sistemes de reparació d’ADN que tenim els humans comencen a funcionar molt pitjor que en la joventut i primera part de l’edat madura». D’altra banda, també els fumadors presenten més mutacions d’aquest tipus en diferents teixits, «encara que no tinguen a veure amb el pulmó».
Per a il·lustrar la importància dels resultats de la recerca, Martínez vol recordar que les causes concretes de les mutacions somàtiques que deriven en altres tipus de càncer romanen  desconegudes en aproximadament un 70% dels casos.

Español:
El Grupo de Investigación sobre la Evolución del Genoma del Cáncer de la Universitat Jaume I ha dirigido un estudio internacional, El efecto de la edad en la adquisición y selección de mutaciones impulsoras del cáncer en pieles normales expuestas al sol. La principal conclusión de este trabajo es que la edad es el factor que explica la mayoría de las mutaciones genéticas asociadas a la aparición y desarrollo de los diferentes tumores cancerígenos que afectan a la piel. Los autores han publicado un artículo sobre la investigación en Annals of Oncology, la prestigiosa revista oficial de la Sociedad Europea de Oncología Médica.
El equipo liderado por el profesor Conrado Martínez-Cadenas ha trabajado en esta investigación junto con el Dr. Gerard Pitarch y la Dra. Laura Mahiques del Servicio de Dermatología del Hospital General Universitario de Castellón, y la Dra. Francisca Valcuende del Departamento de Dermatología del Hospital Universitario de la Plana, además del Instituto del Cáncer del University College de Londres (centro de excelencia para el cáncer en el Reino Unido) y el Centro Nacional de Análisis Genómico-Centro de Regulación Genómica (CNAG-CRG) de Barcelona. Por parte del Departamento de Medicina de la UJI también lideró el trabajo la investigadora Bárbara Hernando.
Según Martínez-Cadenas, para esta investigación se ha partido de la secuenciación de 46 genes en biopsias de piel normal de 123 individuos sanos, para comparar todas las mutaciones que aparecen «y averiguar las causas, observando tanto la edad como el fototipo o la exposición al sol, entre muchos otros factores». Las muestras se recogieron en 2019 y durante el año 2020 se desarrolló su análisis. De acuerdo con el resultado, indica el director de la investigación, «la edad explica el 55,16% de las mutaciones», mientras que el fototipo de piel –si esta es más clara o más oscura, con hasta seis grados identificados– está detrás del 17,92% de las mutaciones. De acuerdo con las conclusiones del estudio, «el envejecimiento no sólo está asociado con un aumento exponencial en el número de mutaciones genéticas somáticas acumuladas en la epidermis normal, sino también con la selección y expansión de mutaciones asociadas al cáncer».
Martínez-Cadenas destaca que, en otros tipos de enfermedades cancerosas, la edad estaba identificada como un factor importante, «pero pensábamos inicialmente que en la piel, por estar expuesta al sol, el fototipo y la historia de exposición crónica al sol iban a tener más peso en las mutaciones, y no es así». El resto de factores tienen una incidencia irrelevante junto a los dos primeros. Ni siquiera resulta significativa la diferencia entre las mutaciones en zonas expuestas crónicamente al sol y aquellas otras que sólo se exponen de manera intermitente.
Además, la incidencia de la edad no es lineal en el tiempo, dado que según el estudio la tendencia a la aparición de mutaciones se agudiza a partir de los 60 años. El director de la investigación destaca que «desde una determinada edad, hayas hecho lo que hayas hecho, aumentan las mutaciones relacionadas con la predisposición a tener un cáncer». ¿La explicación? «Los sistemas de reparación de ADN que tenemos los humanos empiezan a funcionar mucho peor que en la juventud y primera parte de la edad madura». Por otra parte, también los fumadores presentan más mutaciones de este tipo en diferentes tejidos, «aunque no tengan que ver con el pulmón».
Para ilustrar la importancia de los resultados de la investigación, Martínez quiere recordar que las causas concretas de las mutaciones somáticas que derivan en otros tipos de cáncer permanecen desconocidas en aproximadamente un 70% de los casos.