Valencià:
La Universitat Jaume I de Castelló se situa en el grup d’universitats més transparents, segons l’informe corresponent a 2021 publicat per la Fundación Haz (abans Fundación Compromiso y Transparencia) que analitza la informació que publiquen de manera voluntària en la web 49 universitats públiques i 26 privades espanyoles sobre qüestions com la informació econòmica, els resultats acadèmics i d’investigació, la demanda de l’oferta acadèmica o la rendició de comptes dels consells socials, entre altres indicadors.
En aquesta dècima edició, han estat catalogades 44 universitats públiques com a transparents (90%), la xifra més alta fins ara, i 5 (10%) com a translúcides i ninguna, per primera vegada, com a opaca. Per a formar part del primer grup s’apliquen dos criteris: un de quantitatiu (s’hi han d’obtenir 40 punts) i un altre qualitatiu, ja que entre els indicadors més transparents han d’aparèixer dos relatius a la informació econòmica (estats financers i informe d’auditoria).
La Universitat Jaume I de Castelló compleix la transparència en totes les àrees. L’informe destaca que l’indicador de responsabilitat social (dins de l’àrea del consell social) reuneix tots els requisits metodològics i que es troba en el grup d’universitats que compleix parcialment l’àrea de resultats. Així mateix, recomana la publicació del nivell d’endogàmia i informació sobre l’ocupabilitat.
L’informe contempla deu àrees d’informació rellevant (pla estratègic, personal, polítiques i govern, consell social, entitats dependents, oferta i demanda acadèmica, personal docent i investigador, alumnat, informació econòmica i resultats). La millora en la informació universitària ha sigut generalitzada en totes les àrees, però especialment en els indicadors de l’àrea del consell social (que ha passat del 31% al 69% de compliment) i en els nous indicadors sobre les entitats dependents (98%) i el nivell d’endogàmia (61%).
Els bons resultats de les universitats públiques «no pot servir d’excusa per a acomodar-se i no continuar progressant», han comentat els responsables de l’informe, Javier Martín Cavanna, director de la Fundación Haz, i Ángel Ladrón de Guevara, que han destacat també que l’àrea relativa al consell social, malgrat la pujada, és la que presenta un índex de compliment més baix.
L'anàlisi explica que a pesar que hi ha alguns aspectes de la naturalesa i composició dels consells socials que són difícils de canviar, perquè depenen dels canvis legislatius, existeixen molts altres, com la millora de la qualitat dels seus informes anuals o l'adopció de pràctiques de bon govern (avaluació), l'aplicació de la qual depèn enterament de la voluntat de millora d'aquests òrgans.
Les diferències entre les universitats obeeixen a la falta d'actualització de la informació d'acord amb els criteris fixats en l’informe. Aquesta desactualització, en alguns casos aïllats, pot ser un indici que el subministrament de la informació no està integrat totalment en els processos interns de gestió. Entre les de titularitat privada, només sis universitats aconsegueixen la qualificació de transparents (23% de la mostra) i la seua mitjana global de transparència a penes és del 57%, trenta punts per sota de les públiques.
Informe complet: https://www.hazfundacion.org/informes/informe-transparencia-2021-universidades-espanolas

Español:
La Universitat Jaume I de Castelló se sitúa en el grupo de universidades más transparentes, según el informe correspondiente a 2021 publicado por la Fundación Haz (antes Fundación Compromiso y Transparencia) que analiza la información que publican de manera voluntaria en la web 49 universidades públicas y 26 privadas españolas sobre cuestiones como la información económica, los resultados académicos y de investigación, la demanda de la oferta académica o la rendición de cuentas de los consejos sociales, entre otros indicadores.
En esta décima edición, han sido catalogadas 44 universidades públicas como transparentes (90%), la cifra más alta hasta ahora, y 5 (10%) como traslúcidas y ninguna, por primera vez, como opaca. Para formar parte del primer grupo se aplican dos criterios: uno cuantitativo (se tiene que obtener 40 puntos) y otro cualitativo, ya que entre los indicadores más transparentes tienen que aparecer dos relativos a la información económica (estados financieros e informe de auditoría).
La Universitat Jaume I de Castelló cumple la transparencia en todas las áreas. El informe destaca que el indicador de responsabilidad social (dentro del área del consejo social) reúne todos los requisitos metodológicos y que se encuentra en el grupo de universidades que cumple parcialmente el área de resultados. Así mismo, recomienda la publicación del nivel de endogamia e información sobre la empleabilidad.
El informe contempla diez áreas de información relevante (plan estratégico, personal, políticas y gobierno, consejo social, entidades dependientes, oferta y demanda académica, personal docente e investigador, alumnado, información económica y resultados). La mejora en la información universitaria ha sido generalizada en todas las áreas, pero especialmente en los indicadores del área del consejo social (que ha pasado del 31% al 69% de cumplimiento) y en los nuevos indicadores sobre las entidades dependientes (98%) y el nivel de endogamia (61%).
Los buenos resultados de las universidades públicas «no pueden servir de excusa para acomodarse y no continuar progresando», han comentado los responsables del informe, Javier Martín Cavanna, director de la Fundación Haz, y Ángel Ladrón de Guevara, quien han destacado también que el área relativa al consejo social, pese a la subida, es la que presenta un índice de cumplimiento más bajo.
El análisis explica que a pesar de que hay algunos aspectos de la naturaleza y composición de los consejos sociales que son difíciles de cambiar, porque dependen de los cambios legislativos, existen otros muchos, como la mejora de la calidad de sus informes anuales o la adopción de prácticas de buen gobierno (evaluación), cuya aplicación depende enteramente de la voluntad de mejora de estos órganos.
Las diferencias entre las universidades obedecen a la falta de actualización de la información de acuerdo con los criterios fijados en el informe. Esta desactualización, en algunos casos aislados, puede ser un indicio que el suministro de la información no está integrado totalmente en los procesos internos de gestión. Entre las de titularidad privada, solo seis universidades consiguen la calificación de transparentes (23% de la muestra) y su media global de transparencia apenas es del 57%, treinta puntos por debajo de las públicas.
Informe completo: https://www.hazfundacion.org/informes/informe-transparencia-2021-universidades-espanolas