Valencià:
Experts d'àmbit internacional debaten a la Universitat Jaume I (UJI) les eines de la nanotecnologia més innovadores per a combatre l’escalfament global i el canvi climàtic. Aquest matí s'ha inaugurat en la Facultat de Ciències de la Salut el I Congrés Internacional de Nanofluids, organitzat per la COST Action Nanouptake Overcoming Barriers to Nanofluids Market Uptake del programa europeu H2020, liderada per la professora del Departament d'Enginyeria Mecànica i Construcció Leonor Hernández. 


El vicerector d'Investigació i Transferència, Jesús Lancis, ha agraït en l’obertura de la conferència l'elecció de l'UJI com a seu del primer congrés internacional, també segon simposi de l'àmbit europeu. «Per a la nostra universitat és un honor i una oportunitat acollir una convocatòria que compta amb quasi 200 participants de 44 països i que ha rebut 150 comunicacions». Perquè, en paraules del vicerector, «som una universitat que aposta per impulsar una investigació de qualitat i excel·lència internacional». Lancis va dedicar una menció especial durant el seu discurs al professor José Enrique Juliá Bolívar, impulsor i primer director de la COST Action Nanouptake i «persona molt estimada en la nostra universitat», que va faltar el gener de 2018.


Per part seua, la directora de la COST Action Nanouptake, Leonor Hernández, ha destacat la rellevància que l'UJI es convertisca durant tres dies «en el centre mundial on es debatran les investigacions més recents i innovadores en l'àmbit dels nanofluids perquè es tracta d'una àrea de coneixement capdavantera per a abordar nous reptes per al benestar de la ciutadania, com ara l'eficiència, el trànsit de model energètic o l’escalfament global, la qual ajudarà a incrementar la nostra competitivitat». Tant Hernández com el codirector del congrés, Mathias Buschmann, van agrair l'assistència a la conferència de Fatima Bouchama, COST officer de Nanouptake, pertanyent a la COST Association.


La conferència sobre nanofluids, que conclourà divendres pròxim, també és rellevant perquè «permet crear un espai comú de diàleg entre representants d'àmbits i disciplines diferents, tant de la comunitat investigadora internacional com de l'empresa, per la qual cosa esperem aconseguir un gran impuls per a acostar l'ús d'aquests materials, els nanofluids, amb un ampli potencial per a combatre el canvi climàtic o per a la seua implementació industrial en l'àmbit de l'energia», argumenta la professora del Departament de Física, Gladys Mínguez, integrant del Comitè Científic de la trobada.


L'objectiu d'aquest I Congrés Internacional de Nanofluids és desenvolupar i fomentar l'ús d’aquests materials avançats de transferència de calor i d'emmagatzematge d'energia tèrmica per a aconseguir augmentar l'eficiència dels sistemes d'intercanvi i emmagatzematge de calor. D'aquesta forma, es preveu contribuir a complir els ambiciosos objectius energètics del European Council per al 2020: reduir un 20% les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle; incrementar un 20% les energies renovables; i millorar l'eficiència energètica en un 20%.


Els nanofluids combinen nanopartícules en fluids com ara aigua, olis, etc., els quals, alhora, poden canviar radicalment les seues propietats –color, conducció tèrmica, densitat o transmissió de calor– per a millorar les seues propietats i fer més eficients els processos. Aquestes millores afecten tant l'àmbit domèstic com industrial, ja que els nanofluids es podran utilitzar àmpliament en calefaccions, neveres, refrigeració de motors de vehicles o centrals solars tèrmiques, entre altres.


Una de les missions principals de la COST Action Nanouptake és crear una xarxa europea que fomente l'ús de nanofluids de transport de calor i emmagatzematge tèrmic avançat per a incrementar l'eficiència dels sistemes d'intercanvi tèrmic. Aquesta iniciativa, que es va posar en marxa al maig de 2016 i s'estendrà fins al mes d'abril de 2020 amb un pressupost aproximat de 130.000 euros per any, aglutina 45 grups de científics de 25 països amb representació d'universitats, centres d'investigació i empreses del sector.
Fotografies
Més informació: COST Action CA15119 NANOUPTAKE: Overcoming Barriers to Nanofluids Market Uptake compuesta por 45 instituciones de 25 países (www.nanouptake.eu).

Notícia publicada a Facebook | Twitter | LinkedIn | Instagram

Español:
Expertos de ámbito internacional debaten en la Universitat Jaume I (UJI) las herramientas de la nanotecnología más innovadoras para combatir el calentamiento global y el cambio climático. Esta mañana se ha inaugurado en la Facultad de Ciencias de la Salud el I Congreso Internacional de Nanofluidos, organizado por la COST Action Nanouptake Overcoming Barriers to Nanofluids Market Uptake del programa europeo H2020 liderada por la profesora del Departamento de Ingeniería Mecánica y Construcción Leonor Hernández.
El vicerrector de Investigación y Transferencia, Jesús Lancis, ha agradecido en la apertura de la conferencia la elección de la UJI como sede del primer congreso internacional, también segundo simposio del ámbito europeo. «Para nuestra universidad es un honor y una oportunidad acoger una convocatoria que cuenta con casi 200 participantes de 44 países y que ha recibido 150 comunicaciones». Porque, en palabras del vicerrector, «somos una universidad que apuesta por impulsar una investigación de calidad y excelencia internacional». Lancis dedicó una mención especial durante su discurso al profesor José Enrique Juliá Bolívar, impulsor y primer director de la COST Action Nanouptake y «persona muy estimada en nuestra universidad», fallecido en enero de 2018.
Por su parte, la directora de la COST Action Nanouptake, Leonor Hernández, ha destacado la relevancia de que la UJI se convierta durante tres días «en el centro mundial donde se van a debatir las investigaciones más recientes e innovadoras en el ámbito de los nanofluidos porque se trata de un área de conocimiento puntera para abordar nuevos retos para el bienestar de la ciudadanía como la eficiencia, el tránsito de modelo energético o el calentamiento global, que también ayudará a incrementar nuestra competitividad». Tanto Hernández como el codirector del congreso, Mathias Buschmann, agradecieron la asistencia a la conferencia de Fatima Bouchama, COST officer de Nanouptake, perteneciente a la COST Association.
La conferencia sobre nanofluidos, que concluirá el próximo viernes, también es relevante porque «permite crear un espacio común de diálogo entre representantes de ámbitos y disciplinas diferentes, tanto de la comunidad investigadora internacional como de la empresa, por lo que esperamos lograr un gran impulso para acercar el uso de estos materiales, los nanofluidos, con un amplio potencial para combatir el cambio climático o para su implementación industrial en el ámbito de la energía», argumenta la profesora del Departamento de Física, Gladys Mínguez, integrante del Comité Científico del encuentro.
El objetivo de este I Congreso Internacional de Nanofluidos es desarrollar y fomentar el uso de estos materiales avanzados de transferencia de calor y de almacenamiento de energía térmica para lograr aumentar la eficiencia de los sistemas de intercambio y almacenamiento de calor. De esta forma, se prevé contribuir a cumplir los ambiciosos objetivos energéticos del European Council para el 2020: reducir un 20% las emisiones de gases de efecto invernadero; incrementar un 20% las energías renovables; y mejorar la eficiencia energética en un 20%.
Los nanofluidos combinan nanopartículas en fluidos como agua, aceites, etc., que pueden cambiar radicalmente sus propiedades –color, conducción térmica, densidad o transmisión de calor– para mejorar sus propiedades y hacer más eficientes los procesos. Estas mejoras afectan tanto al ámbito doméstico como industrial, ya que los nanofluidos se podrán utilizar ampliamente en calefacciones, neveras, refrigeración de motores de vehículos o centrales solares térmicas, entre otros.

Una de las misiones principales de la COST Action Nanouptake es crear una red europea que fomente el uso de nanofluidos de transporte de calor y almacenamiento térmico avanzado para incrementar la eficiencia de los sistemas de intercambio térmico. Esta iniciativa, que se puso en marcha en mayo de 2016 y se extenderá hasta el mes de abril de 2020 con un presupuesto aproximado de 130.000 euros por año, aglutina a 45 grupos de científicos de 25 países con representación de universidades, centros de investigación y empresas del sector.
Fotografías
Más información: COST Action CA15119 NANOUPTAKE: Overcoming Barriers to Nanofluids Market Uptake compuesta por 45 instituciones de 25 países (www.nanouptake.eu).

Noticia publicada en  Facebook | Twitter | LinkedIn | Instagram