Valencià:
El Consell General de Rectores i Rectors de la Xarxa Vives d’Universitats ha aprovat la «Carta d’Universitats i Cultura». El document és fruit d’un procés col·laboratiu d’anàlisi, reflexió i debat al voltant de la dimensió cultural de les universitats, en què han participat més de 60 expertes i experts que desenvolupen la seua tasca als òrgans de govern universitaris i als equips responsables de la gestió d’aquest àmbit.
La Carta, entesa com un llibre blanc de la cultura universitària, presenta un marc comú de referència per a l’establiment d’estratègies en la política cultural de les universitats. Segons el president de la Xarxa Vives i rector de la Universitat CEU Cardenal Herrera, Vicente L. Navarro de Luján, «té una vocació pionera i de lideratge, que pretén fonamentar les decisions que donaran resposta als reptes que planteja la cultura a les universitats del segle XXI i conduir, així mateix, el debat sobre la gestió i el paper de la cultura universitària en l’espai europeu d’educació superior».
L’aprovació de la Carta per part del Consell General de la Xarxa Vives comporta el compromís i l’aposta ferma de les universitats per enfortir la cultura en les institucions d’educació superior. De fet, la premissa sota la qual s’ha desenvolupat el projecte des d’un primer moment ha estat la concepció de la cultura com una funció irrenunciable de les universitats, de servei públic, com ho són la docència i la investigació.
El document s’estructura, principalment, en cinc blocs. El primer estableix les bases i antecedents que justifiquen i motiven el desenvolupament del projecte. En un segon apartat s’aborda la dimensió cultural de les universitats. A continuació, es presenten els principis orientadors de la Carta i es desenvolupen els sis àmbits d’actuació en què es desplegarà l’estratègia cultural comuna: educació i formació cultural, recerca i divulgació del coneixement, creació i programació cultural, conservació i divulgació del patrimoni material i immaterial, universitat en l’ecosistema cultural local, i dimensió digital de la cultura. Aquesta presentació dels eixos temàtics dona pas a un darrer bloc dedicat a orientar les universitats durant la implementació de les estratègies.
La Carta d’Universitats i Cultura ha estat impulsada per les universitats Jaume I, Abat Oliba CEU, d’Alacant, Autònoma de Barcelona, de Barcelona, de Girona, de les Illes Balears, Internacional de Catalunya, de Lleida, Miguel Hernández d’Elx, Oberta de Catalunya, Pompeu Fabra, Politècnica de Catalunya, Politècnica de València, Ramon Llull, Rovira i Virgili, de València, i de Vic-Central de Catalunya. Jordi Montaña Matosas (vicepresident primer de la Xarxa Vives d’Universitats) i Antonio Ariño Villarroya (catedràtic de Sociologia de la Universitat de València) n’han estat els directors científics, mentre que la direcció tècnica del projecte ha anat a càrrec d’Àngel Mestres Vila (director general de Trànsit Projectes), Mariana Pfenniger (directora de l’àrea de consultoria i projectes internacionals de Trànsit Projectes) i Jordi Baltà Portolés (consultor de l’àrea de consultoria i projectes internacionals). El Consell Assessor de la Carta d’Universitats i Cultura ha estat format per la Comissió de Cultura de la Xarxa Vives, que agrupa vicerectores i vicerectors d’aquest àmbit a les universitats, i pel Grup de Treball de Gestió Cultural de la Xarxa, format pel personal responsable dels serveis de cultura a les universitats. La Secretaria Executiva de la Xarxa Vives ha exercit la coordinació del projecte en les diferents fases.

Español:
El Consejo General de Rectoras y Rectores de la Red Vives de Universidades ha aprobado la «Carta de Universidades y Cultura». El documento es fruto de un proceso colaborativo de análisis, reflexión y debate alrededor de la dimensión cultural de las universidades, en el que han participado más de 60 expertas y expertos que desarrollan su tarea en los órganos de gobierno universitarios y en los equipos responsables de la gestión de este ámbito.
La Carta, entendida como un libro blanco de la cultura universitaria, presenta un marco común de referencia para el establecimiento de estrategias en la política cultural de las universidades. Según el presidente de la Red Vives y rector de la Universidad CEU Cardenal Herrera, Vicente L. Navarro de Luján, «tiene una vocación pionera y de liderazgo, que pretende cimentar las decisiones que darán respuesta a los retos que plantea la cultura en las universidades del siglo XXI y conducir, así mismo, el debate sobre la gestión y el papel de la cultura universitaria en el espacio europeo de educación superior».
La aprobación de la Carta por parte del Consejo General de la Red Vives supone el compromiso y la apuesta firme de las universidades por fortalecer la cultura en las instituciones de educación superior. De hecho, la premisa bajo la que se ha desarrollado el proyecto desde un primer momento ha sido la concepción de la cultura como una función irrenunciable de las universidades, de servicio público, como lo son la docencia y la investigación.

El documento se estructura, principalmente, en cinco bloques. El primero de ellos establece las bases y antecedentes que justifican y motivan el desarrollo del proyecto. En un segundo apartado se aborda la dimensión cultural de las universidades. A continuación, se presentan los principios orientadores de la Carta y se desarrollan los seis ámbitos de actuación en que se desplegará la estrategia cultural común: educación y formación cultural, investigación y divulgación del conocimiento, creación y programación cultural, conservación y divulgación del patrimonio material e inmaterial, universidad en el ecosistema cultural local, y dimensión digital de la cultura. Esta presentación de los ejes temáticos da paso a un último bloque dedicado a orientar a las universidades durante la implementación de las estrategias.
La Carta de Universidades y Cultura ha sido impulsada por las universidades Jaume I, Abad Oliba CEU, de Alicante, Autónoma de Barcelona, de Barcelona, de Girona, de les Illes Balears, Internacional de Catalunya, de Lleida, Miguel Hernández de Elche, Oberta de Catalunya, Pompeu Fabra, Politècnica de Catalunya, Politècnica de València, Ramon Llull, Rovira i Virgili, de València, y de Vic-Central de Catalunya. Jordi Montaña Matosas (vicepresidente primero de la Red Vives de Universidades) y Antonio Ariño Villarroya (catedrático de Sociología de la Universitat de València) han sido los directores científicos, mientras que la dirección técnica del proyecto ha ido a cargo de Àngel Mestres Vila (director general de Trànsit Projectes), Mariana Pfenniger (directora del área de consultoría y proyectos internacionales de Trànsit Projectes) y Jordi Baltà Portolés (consultor del área de consultoría y proyectos internacionales). El Consejo Asesor de la Carta de Universidades y Cultura ha estado formado por la Comisión de Cultura de la Red Vives, que agrupa a vicerrectoras y vicerrectores de este ámbito en las universidades, y por el Grupo de Trabajo de Gestión Cultural de la Red, formado por el personal responsable de los servicios de cultura en las universidades. La Secretaría Ejecutiva de la Red Vives ha ejercido la coordinación del proyecto en las diferentes fases.