Valencià:
Quatre projectes de la Universitat Jaume I de Castelló en l’àmbit de la química han obtingut més de mig milió d’euros en l’última convocatòria del Pla Estatal d’Investigació Científica, Tècnica i d’Innovació 2021-2023 per a estudiar la preparació de materials amb propietats programades amb antelació i la modulació dels atributs dels catalitzadors per a transformacions específiques; noves eines en química verda per a la captura i valorització del CO₂; el desenvolupament de les propietats catalítiques del MXenes en transformacions orgàniques; i la millora del rendiment i noves aplicabilitats dels nanocristalls col·loidals.
El projecte «NHC intel·ligents per a l’obtenció d’assemblatges supramoleculars i catalitzadors commutables» dirigit pels investigadors Eduardo Peris Fajarnés i Macarena Poyatos de Lorenzo del grup Química Organometàl·lica i Catàlisis Homogènia, dotat amb quasi dos-cents mil euros, desplegarà dues línies d’investigació amb l’objectiu de desenvolupar nous sistemes organometàl·lics supramoleculars per al seu ús en química de tipus host-guest i catàlisi supramolecular i dissenyarà catalitzadors commutables (switchables) reversibles per a la seua aplicació en transformacions catalítiques específiques.
Actualment, un dels desafiaments de la química supramolecular és controlar la funcionalització dels assemblatges supramoleculars a partir del disseny de lligands sofisticats que puguen actuar com a components estructurals i funcionals i permeten la preparació de materials amb propietats programades amb antelació. En la mateixa línia, els switchables incorporen unitats sensibles a estímuls que poden conferir un nivell de control programat sobre les transformacions químiques, el que afavoriria transformacions químiques que són difícils d’aconseguir d’altra manera i la modulació de les propietats dels catalitzadors per necessitats específiques.
L’estudi «Noves eines en química verda per al desenvolupament de processos (bio)catalítics sostenibles de valorització del CO2 i l’obtenció de compostos d’alt valor afegit» (Tools4Green) dirigit pels investigadors Eduardo García-Verdugo Cepeda i Belén Altava Benito del grup Química Sostenible i Supramolecular de l’UJI i el professor Lozano del grup Química Sostenible-SC de la Universitat de Múrcia, se centra en el disseny i aplicació de noves eines verdes avançades, que inclouen l’ús de quimio i biocatalitzadors actius i estables en sistemes intel·ligents, on la utilització de dissolvents orgànics volàtils serà evitat en tot moment, per a avançar cap a processos químics més eficients i sostenibles, compatibles amb la consciència ambiental.
La sostenibilitat dels processos químics gira entorn de tres eixos principals: l’ús de materials barats i renovables per a la síntesi de combustibles i productes químics (economia circular), el desenvolupament de transformacions catalítiques robustes, fiables i selectives, implementades en processos senzills que permeten una fàcil separació dels productes de la reacció, i la recuperació i reutilització de tots els elements del sistema. El projecte Tools4Green, dotat amb cent setanta mil euros, abordarà un dels grans reptes de la societat, com és la captura i valorització del CO₂.
El projecte «Aplicacions catalítiques de Mxenes funcionalitzats amb metalls de transició: organometàl·lics i nanopartícules metàl·liques» dirigit per l’investigador José Antonio Mata Martínez, responsable del grup HyCaM - Materiales híbridos catalíticos, membre de l’Institut de Materials Avançats i director del Servei Central d’Instrumentació Científica ha estat finançat amb més de cent mil euros per a analitzar la funcionalització de MXenes amb metalls de transició i el desenvolupament de les seues propietats catalítiques en transformacions orgàniques.
Els MXenes, unes làmines ultraprimes de carburs de titani amb trets especials en la seua superfície, són uns excel·lents candidats per a les aplicacions catalítiques. Les seues propietats físiques i químiques (àrea superficial, estructura electrònica i estabilitat tèrmica) els converteixen en candidats ideals per a immobilitzar metalls i afavorir les interaccions amb el suport, fet que millora les propietats catalítiques. Els estudis previs de l’equip investigador s’han centrat, principalment, en els processos de deshidrogenació i hidrogenació a través de l’hidrogen molecular, on han desenvolupat una tecnologia per a l’emmagatzematge d’hidrogen en forma líquida que usa portadors orgànics basats en aquestes transformacions.
L’estudi «Noves estratègies per a manipular l’estructura electrònica de nanolàmines col·loidals» dirigit per Juan Ignacio Climente Plasencia del grup Química Quàntica (QQ), dotat amb trenta-sis mil euros, investigarà les nanolàmines col·loidals, una nova generació de nanocristalls la resposta física dels quals és significativament diferent als nanocristalls convencionals, a causa de la seua geometria quasi-2D i a les fortes interaccions culòmbiques en el seu interior. L’equip investigador anirà més enllà en la investigació i explorarà tres estratègies alternatives, inspirades en recents avanços experimentals, que abastaran el canvi d’electrons o buits confinats, les interaccions entre aquests dos elements i el canvi de fase.
Els nanocristalls col·loidals són nanoestructures semiconductores l’estructura electrònica de les quals, definida pels principis de la mecànica quàntica, dona lloc a propietats optoelectròniques extraordinàries. Si bé les primeres aplicacions dels nanocristalls ja han entrat en el mercat, la recerca d’aquests objectes continua sent summament intensa en tots els aspectes, des de la seua síntesi a la seua integració en dispositius, amb la finalitat de millorar el seu rendiment i estendre la seua aplicabilitat a diferents funcionalitats.
PLA ESTATAL DE RECERCA
El personal investigador de la Universitat Jaume I de Castelló ha obtingut 4,17 milions d’euros de l’Agència Estatal de Recerca, dos més que en la convocatòria anterior, per al desenvolupament de 38 nous projectes de recerca del Pla Estatal de Recerca Científica, Tècnica i d’Innovació 2021-2023, que centra els seus objectius en els sectors més estratègics per a la recuperació, com són la salut, la transició ecològica i la digitalització.
La taxa d’èxit (nombre de projectes aprovats del total presentats) se situa en el 70% (la mitjana nacional és d’un 50%) i amb un finançament mitjà per projecte d’uns 110.000 euros i 14 projectes més que en l’anterior edició. Amb la convocatòria de 2021, la Universitat Jaume I aconsegueix els 23,7 milions d’euros de finançament per a R+D+i des de la posada en marxa de l’Estratègia Espanyola de Ciència, Tecnologia i Innovació fa una dècada.

Español:
Cuatro proyectos de la Universitat Jaume I de Castelló en el ámbito de la química han obtenido más de medio millón de euros en la última convocatoria del Plan Estatal de Investigación Científica, Técnica y de Innovación 2021-2023 para estudiar la preparación de materiales con propiedades programadas con antelación y la modulación de los atributos de los catalizadores para transformaciones específicas; nuevas herramientas en química verde para la captura y valorización del CO₂; el desarrollo de las propiedades catalíticas del MXenes en transformaciones orgánicas; y la mejora del rendimiento y nuevas aplicabilidades de los nanocristales coloidales.
El proyecto «NHC inteligentes para la obtención de ensamblajes supramoleculares y catalizadores conmutables» dirigido por los investigadores Eduardo Peris Fajarnés y Macarena Poyatos de Lorenzo del grupo Química Organometálica y Catálisis Homogénea, dotado con casi doscientos mil euros, desplegará dos líneas de investigación con el objetivo de desarrollar nuevos sistemas organometálicos supramoleculares para su uso en química de tipo host-guest y catálisis supramolecular y diseñará catalizadores conmutables (switchables) reversibles para su aplicación en transformaciones catalíticas específicas.
Actualmente, uno de los desafíos de la química supramolecular es controlar la funcionalización de los ensamblajes supramoleculares a partir del diseño de ligandos sofisticados que puedan actuar como componentes estructurales y funcionales y permitan la preparación de materiales con propiedades programadas con antelación. En la misma línea, los switchables incorporan unidades sensibles a estímulos que pueden conferir un nivel de control programado sobre las transformaciones químicas, lo que favorecería transformaciones químicas que son difíciles de conseguir de otra manera y la modulación de las propiedades de los catalizadores por necesidades específicas.
El estudio «Nuevas herramientas en química verde para el desarrollo de procesos (bio)catalíticos sostenibles de valorización del CO₂ y la obtención de compuestos de alto valor añadido» (Tools4Green) dirigido por los investigadores Eduardo García-Verdugo Cepeda y Belén Altava Benito del grupo Química Sostenible y Supramolecular de la UJI y el profesor Lozano del grupo Química Sostenible-SC de la Universidad de Murcia, se centra en el diseño y aplicación de nuevas herramientas verdes avanzadas, que incluyen el uso de quimio y biocatalizadores activos y estables en sistemas inteligentes, donde la utilización de disolventes orgánicos volátiles será evitada en todo momento, para avanzar hacia procesos químicos más eficientes y sostenibles, compatibles con la conciencia ambiental.
La sostenibilidad de los procesos químicos gira en torno a tres ejes principales: el uso de materiales baratos y renovables para la síntesis de combustibles y productos químicos (economía circular), el desarrollo de transformaciones catalíticas robustas, fiables y selectivas, implementadas en procesos sencillos que permitan una fácil separación de los productos de la reacción, y la recuperación y reutilización de todos los elementos del sistema. El proyecto Tools4Green, dotado con ciento setenta mil euros, abordará uno de los grandes retos de la sociedad, como es la captura y valorización del CO₂.
El proyecto «Aplicaciones catalíticas de MXenes funcionalizados con metales de transición: organometálicos y nanopartículas metálicas» dirigido por el investigador José Antonio Mata Martínez, responsable del grupo HyCaM-Materiales híbridos catalíticos, miembro del Instituto de Materiales Avanzados y director del Servicio Central de Instrumentación Científica ha sido financiado con más de cien mil euros para analizar la funcionalización de MXenes con metales de transición y el desarrollo de sus propiedades catalíticas en transformaciones orgánicas.
Los MXenes, unas láminas ultradelgadas de carburos de titanio con rasgos especiales en su superficie, son unos excelentes candidatos para las aplicaciones catalíticas. Sus propiedades físicas y químicas (área superficial, estructura electrónica y estabilidad térmica) los convierten en candidatos ideales para inmovilizar metales y favorecer las interacciones con el soporte, hecho que mejora las propiedades catalíticas. Los estudios previos del equipo investigador se han centrado, principalmente, en los procesos de deshidrogenación e hidrogenación a través del hidrógeno molecular, donde han desarrollado una tecnología para el almacenamiento de hidrógeno en forma líquida que usa portadores orgánicos basados en estas transformaciones.
El estudio «Nuevas estrategias para manipular la estructura electrónica de nanoláminas coloidales» dirigido por Juan Ignacio Climente Plasencia del grupo Química Cuántica (QQ), dotado con treinta y seis mil euros, investigará las nanoláminas coloidales, una nueva generación de nanocristales cuya respuesta física es significativamente diferente a los nanocristales convencionales, debido a su geometría casi-2D y a las fuertes interacciones culómbicas en su interior. El equipo investigador irá más allá en la investigación y explorará tres estrategias alternativas, inspiradas en recientes avances experimentales, que alcanzarán el cambio de electrones o vacíos confinados, las interacciones entre estos dos elementos y el cambio de fase.
Los nanocristales coloidales son nanoestructuras semiconductoras cuya estructura electrónica, definida por los principios de la mecánica cuántica, da lugar a propiedades optoelectrónicas extraordinarias. Si bien las primeras aplicaciones de los nanocristales ya han entrado en el mercado, la investigación de estos objetos continúa siendo sumamente intensa en todos los aspectos, desde su síntesis a su integración en dispositivos, con el fin de mejorar su rendimiento y extender su aplicabilidad a diferentes funcionalidades.
PLAN ESTATAL DE INVESTIGACIÓN
El personal investigador de la Universitat Jaume I de Castelló ha obtenido 4,17 millones de euros de la Agencia Estatal de Investigación, dos más que en la convocatoria anterior, para el desarrollo de 38 nuevos proyectos de investigación del Plan Estatal de Investigación Científica, Técnica y de Innovación 2021-2023, que centra sus objetivos en los sectores más estratégicos para la recuperación, como son la salud, la transición ecológica y la digitalización.
La tasa de éxito (número de proyectos aprobados del total presentados) se sitúa en el 70% (la media nacional es de un 50%) y con una financiación media por proyecto de unos 110.000 euros y 14 proyectos más que en la anterior edición. Con la convocatoria de 2021, la Universitat Jaume I alcanza los 23,7 millones de euros de financiación para I+D+i desde la puesta en marcha de la Estrategia Española de Ciencia, Tecnología e Innovación hace una década.