Valencià:
Dos equips d'investigació de la Universitat Jaume I de Castelló, Epidemiologia Perinatal, Salut Ambiental i Investigació Clínica i els grups Geotec, Anàlisi de Formes 2D i 3D-Aprenentatge Estadístic en Intel·ligència Artificial, Estereologia i GIANT (a través de la Fundació ELLIS) han obtingut ajudes en la competitiva convocatòria de la Fundació BBVA sobre COVID-19 per a la investigació de la càrrega genètica del virus en mostres d’aerosol atmosfèric i l’anàlisi de la mobilitat humana mitjançant les dades massives.
La Fundació BBVA ha impulsat 20 projectes sobre el virus amb la implicació de més de 400 investigadors i investigadores en Biomedicina, Big Data i Intel·ligència Artificial, Ecologia i Veterinària, Economia i Ciències Socials i Humanitats entre les quasi mil sol·licituds presentades a la convocatòria especial d’ajudes, dotada amb 2,7 milions d’euros.
La proposta «Detecció de SARS-CoV-2 en mostres d’aerosol atmosfèric» està liderada per Juana Mari Delgado Saborit, investigadora del grup Epidemiologia Perinatal, Salut Ambiental i Investigació Clínica, qui es va incorporar a la Universitat Jaume I gràcies al Pla GenT de la Generalitat Valenciana per a incorporar personal investigador d’excel·lència al sistema de ciència valencià.
Sota la direcció de la investigadora, un equip multidisciplinari d'experts en epidemiologia ambiental, qualitat de l'aire i microbiologia integrat per les universitats de Castelló, València i Elx i la Direcció de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental de la GVA investigarà la detecció i quantificació de càrrega genètica del virus SARS-CoV-2 en mostres d'aerosol atmosfèric facilitades pel Servei de Qualitat de l'Aire-GVA.
L'objectiu és explorar i explotar el desfasament entre la incubació del virus i el pic d’infectivitat associat a espiració de partícules virals i la presència de símptomes, per a proposar una xarxa d'alerta que facilite el disseny de plans d’emergència i de mesures d’actuació per reduir l’impacte de futurs episodis de COVID-19 en el benestar de la població i l’economia.
El projecte «Ciències de dades en la lluita contra COVID-19: mobilitat, models epidemiològiques, models predictius i ciència ciutadana» liderat per Nuria Oliver, cofundadora de la Fundació de la Comunitat Valenciana Unitat ELLIS d’Alacant, compta amb la participació de tres grups de l'UJI: GEOTEC, liderat per Joaquín Huerta; Anàlisi de Formes 2D i 3D, Aprenentatge Estadístic en Intel·ligència Artificial, Estereologia (amb Marina Martínez García) i GIANT (amb Emilio Sansano), juntament amb altres quatre centres universitaris i la Fundació per al Foment de la Recerca Sanitària i Biomèdica de la Comunitat Valenciana (FISABIO) i la mateixa GVA.
L’estudi analitzarà la mobilitat humana a gran escala a partir de dades de telefonia mòbil. Amb això es busca valorar l'impacte de les mesures de confinament i fins a quin punt es redueix la mobilitat, així com identificar la mobilitat entre diferents zones geogràfiques d'una població i dins d'aquesta. Això servirà, per exemple, per a determinar la mobilitat màxima que pot absorbir cada departament de salut abans d'aconseguir la seua taxa de contagi màxima que provoque el col·lapse sanitari.
A més, desenvoluparà models epidemiològics computacionals per a determinar com es propagaria la pandèmia sobre la base de diferents situacions i models predictius sobre el nombre d'hospitalitzacions per a preparar els recursos necessaris. Les dades utilitzades per a l'anàlisi de la mobilitat procediran dels habitants de la Comunitat Valenciana a través d'una col·laboració amb l'Institut Nacional d'Estadística. Finalment, hi ha una gran enquesta ciutadana a escala internacional que ja reuneix més de 300.000 respostes i que pretén entendre la percepció ciutadana durant la crisi sanitària.
Imatge (d'esquerra a dreta): Emilio Sansano, Marina Martínez, Joaquín Huerta, Rosa de Llanos i Marisa Rebagliato

Español:
Dos equipos de investigación de la Universitat Jaume I de Castelló, Epidemiología Perinatal, Salud Ambiental e Investigación Clínica y los grupos Geotec, Análisis de Formas 2D y 3D-Aprendizaje Estadístico en Inteligencia Artificial, Estereologia y GIANT (a través de la Fundación ELLIS), han obtenido ayudas en la competitiva convocatoria de la Fundación BBVA sobre COVID-19 para la investigación de la carga genética del virus en muestras de aerosol atmosférico y el análisis de la movilidad humana mediante big data.
La Fundación BBVA ha impulsado 20 proyectos sobre el virus con la implicación de más de 400 investigadores e investigadoras en Biomedicina, Big Data e Inteligencia Artificial, Ecología y Veterinaria, Economía y Ciencias Sociales y Humanidades entre las casi mil solicitudes presentadas a la convocatoria especial de ayudas, dotada con 2,7 millones de euros.
La propuesta «Detección de SARS-CoV-2 en muestras de aerosol atmosférico» está liderada por Juana Mari Delgado Saborit, investigadora del grupo Epidemiología Perinatal, Salud Ambiental e Investigación Clínica, quien se incorporó a la Universitat Jaume I gracias al Plan Gen-T de la Generalitat Valenciana para incorporar personal investigador de excelencia al sistema de ciencia valenciano.
Bajo la dirección de la investigadora, un equipo multidisciplinario de expertos en epidemiología ambiental, calidad del aire y microbiología integrado por las universidades de Castelló, València y Elche y la Dirección de Cambio Climático y Calidad Ambiental de la GVA investigará la detección y cuantificación de carga genética del virus SARS-CoV-2 en muestras de aerosol atmosférico facilitadas por el Servicio de Calidad del Aire-GVA.
El objetivo es explorar y explotar el desfase entre la incubación del virus y el pico de infectividad asociado a espiración de partículas virales y la presencia de síntomas, para proponer una red de alerta que facilite el diseño de planes de emergencia y de medidas de actuación para reducir el impacto de futuros episodios de COVID-19 en el bienestar de la población y la economía.
El proyecto «Ciencias de datos en la lucha contra la COVID-19: movilidad, modelos epidemiológicos, modelos predictivos y ciencia ciudadana» liderado por Nuria Oliver, cofundadora de la Fundación de la Comunidad Valenciana Unidad ELLIS de Alicante cuenta con la participación de tres grupos de la UJI: GEOTEC, liderado por Joaquín Huerta, Análisis de Formas 2D y 3D, Aprendizaje Estadístico en Inteligencia Artificial, Estereología (con Marina Martínez García) y GIANT (con Emilio Sansano), juntamente con otros cuatro centros universitarios y la Fundación para el Fomento de la Investigación Sanitaria y Biomédica de la Comunidad Valenciana (FISABIO) y la misma GVA.
El estudio analizará la movilidad humana a gran escala a partir de datos de telefonía móvil. Con esto se busca valorar el impacto de las medidas de confinamiento y hasta qué punto se reduce la movilidad, así como identificar la movilidad entre diferentes zonas geográficas de una población y dentro de esta. Esto servirá, por ejemplo, para determinar la movilidad máxima que puede absorber cada departamento de salud antes de llegar a su tasa de contagio máxima que provoque el colapso sanitario.
Además, desarrollará modelos epidemiológicos computacionales para determinar cómo se propagaría la pandemia en base a diferentes situaciones y modelos predictivos sobre el número de hospitalizaciones para preparar los recursos necesarios. Los datos utilizados para el análisis de la movilidad procederán de los habitantes de la Comunidad Valenciana a través de una colaboración con el Instituto Nacional de Estadística. Finalmente, hay una gran encuesta ciudadana a nivel internacional que ya reúne más de 300.000 respuestas y que pretende entender la percepción ciudadana durante la crisis sanitaria.
Imagen (de izquierda a derecha): Emilio Sansano, Marina Martínez, Joaquín Huerta, Rosa de Llanos y Marisa Rebagliato