Valencià:
El codirector de l'Institut d'Estudis sobre Conflictes i Acció Humanitària (IECAH), Jesús Nuñez, ha analitzat la situació del conflicte armat a Síria en el marc de la jornada «Els reptes de l'acció humanitària en el segle XXI. L'experiència de les organitzacions en el conflicte de Síria», organitzada per ACNUR i Creu Roja amb la col·laboració de la Càtedra UNESCO de Filosofia per a la Pau de la Universitat Jaume I i Unicef.
Nuñez ha afirmat que «la Guerra de Síria està desgraciadament guanyada en la mesura en què el temps corre de forma irreversible en favor del règim de Bashar al-Asad, un règim genocida, repressiu i dictatorial, però inacabada en el sentit que queden molts rebels d'un tipus i d'un altre i, per tant, queda molta violència i tragèdia per davant i hi haurà encara més perdedors en aquesta violència».
Així, ha explicat com s'ha arribat a aquesta situació a Síria, que es va originar per causes estructurals com l'autoritarisme, la falta d'atenció a les necessitats bàsiques o la violació dels drets humans, unes causes que alimentaven la inestabilitat i que es controlaven de forma repressiva. «Quan la ciutadania es manifesta pacíficament i cerca el suport occidental no ho troben perquè occident es dedica a mirar per a un altre costat perquè aposta per l'estabilitat i és quan apareixen els grups rebels», ha assenyalat. 
En aquest sentit, Núñez ha explicat com els diferents països han pres una posició estratègica enfront del conflicte en funció dels seus propis interessos sense tenir en compte als 23 milions de persones de la població siriana, la qual cosa ha portat al fet que es convertisca en «un conflicte de tres nivells: intraestatal, entre el règim i els grups rebels; regional, perquè està en joc el lideratge de la regió per a països com Aràbia Saudita i Iran, i internacional pels interessos dels Estats Units i Rússia».
Sobre aquest tema, ha destacat com aquests països «han jugat amb foc» per a aconseguir els seus objectius donant suport a diferents grups rebels, dotant-los d'armament o alliberant jihadistes de les presons. «Són xicotets monstres que creiem que podem controlar però que acaben mossegant la mà que li dóna a menjar. Prenen consciència del seu propi poder i es regiren», ha apuntat Nuñez.
Així, segons ha explicat, després de set anys de conflicte no s'ha aconseguit una plataforma unitària d'oposició al règim, un interlocutor vàlid per a la comunitat internacional, i quan ha sorgit algun «feia més por que l'anterior, per la qual cosa Bashar al-Ásad passa a convertir-se en un mal menor i tornem a mirar cap a l'indesitjable com una cosa més atractiva». 
D'aquesta forma, ha apuntat que, encara que el règim haja recuperat el control amb l'ajuda de l'aposta militar russa i altres suports i s'haja desmantellat en un 95% el Daesh, Al-Qaeda segueix allà i també altres grups opositors i rebels que no admeten el règim i seguiran combatent. A més, ha afegit que també s'han creat més problemes com el dels kurds, que s'han utilitzat per part dels Estats Units dotant-los d'armament però que ara estan reforçats per a defensar els seus propis interessos per a aspirar a un estat propi.
En definitiva, Nuñez ha conclòs que «la balança ja s'ha inclinat a favor del règim, però per a què ha servit tot això? El desmantellament del pseudocalifat està portant a destruir més del militarment necessari i dins d'un o dos anys ens assabentarem del nivell d'aberracions contra els drets humans que s'han realitzat per a aquest alliberament, i tot perquè la població no tinga res millor que en 2011».
Fotografies

Español:
El codirector del Instituto de Estudios sobre Conflictos y Acción Humanitaria (IECAH), Jesús Nuñez ha analizado la situación del conflicto armado en Siria en el marco de la jornada «Los retos de la acción humanitaria en el siglo XXI. La experiencia de las organizaciones en el conflicto de Siria», organizada por ACNUR y Cruz Roja con la colaboración de la Cátedra UNESCO de Filosofía para la Paz de la Universitat Jaume I y Unicef.
Nuñez ha afirmado que «la Guerra de Siria está desgraciadamente ganada en la medida en que el tiempo corre de forma irreversible en favor del régimen de Bashar al-Asad, un régimen genocida, represivo y dictatorial, pero inacabada en el sentido de que quedan muchos rebeldes de un tipo y de otro y, por tanto, queda mucha violencia y tragedia por delante y va a haber todavía más perdedores en esa violencia».
Así, ha explicado cómo se ha llegado a esta situación en Siria, que se originó por causas estructurales como el autoritarismo, la falta de atención a las necesidades básicas o la violación de los derechos humanos, unas causas que alimentaban la inestabilidad y que se controlaban de forma represiva. «Cuando la ciudadanía se manifiesta pacíficamente y busca el apoyo occidental no lo encuentran porque occidente se dedica a mirar para otro lado, porque apuesta por la estabilidad, y es cuando aparecen los grupos rebeldes», ha señalado.
En este sentido, Núñez ha explicado cómo los diferentes países han tomado una posición estratégica frente al conflicto en función de sus propios intereses sin tener en cuenta a los 23 millones de personas de la población siria, lo cual ha llevado a que se convierta en «un conflicto de tres niveles: intraestatal, entre el régimen y los grupos rebeldes; regional, porque está en juego el liderazgo de la región para países como Arabia Saudí e Irán, e internacional por los intereses de Estados Unidos y Rusia».
Al respecto, ha destacado cómo estos países «han jugado con fuego» para conseguir sus objetivos apoyando a diferentes grupos rebeldes, dotándoles de armamento o liberando a yihadistas de las cárceles. «Son pequeños monstruos que creemos que podemos controlar pero que acaban mordiendo la mano que le da de comer. Toman conciencia de su propio poder y se revuelven», ha apuntado Nuñez.
Así, según ha explicado, después de siete años de conflicto no se ha conseguido una plataforma unitaria de oposición al régimen, un interlocutor válido para la comunidad internacional, y cuando ha surgido alguno «daba más miedo que el anterior, por lo que Bashar al-Asad pasa a convertirse en un mal menor y volvemos a mirar hacia lo indeseable como algo más atractivo».
De esta forma, ha apuntado que, aunque el régimen haya recuperado el control con la ayuda de la apuesta militar rusa y otros apoyos y se haya desmantelado en un 95% al Daesh, Al-Qaeda sigue ahí y también otros grupos opositores y rebeldes que no admiten el régimen y van a seguir combatiendo. Además, ha añadido que también se han creado más problemas como el de los kurdos, que se han utilizado por parte de Estados Unidos dotándoles de armamento pero que ahora están reforzados para defender sus propios intereses para aspirar a un estado propio.
En definitiva, Nuñez ha concluido que «la balanza ya se ha inclinado a favor del régimen, pero ¿para qué ha servido todo esto? El desmantelamiento del pseudocalifato está llevando a destruir más de lo militarmente necesario y dentro de uno o dos años nos enteraremos del nivel de aberraciones contra los derechos humanos que se han realizado para esa liberación, y todo para que la población no tenga nada mejor que en 2011».
Fotografías