Valencià:
El curs d'estiu sobre el govern de les universitats que la Càtedra INCREA de la Universitat Jaume I ha celebrat a Benicàssim va finalitzar el passat 11 de juliol amb la lectura de les conclusions elaborades pel catedràtic de la Universitat Politècnica de Madrid, Javier Uceda; l'exrector de la Universitat Politècnica de València, Juan Julià; la periodista Pilar Álvarez, del diari El País, i el rector de la universitat pública de Castelló, Vicent Climent.


	El curs ha finalitzat amb un consens entre els participants (130 representants de 30 universitats i 10 organismes i institucions diferents), que coincideixen que el model de govern més reeixit que podria adaptar-se al sistema universitari espanyol seria el sistema dual, que comptaria amb un òrgan executiu de no més de 30 membres, i un òrgan més participatiu, orientat al debat de les polítiques i línies estratègiques, amb un major nombre de membres. Aquests dos òrgans, en els quals hi hauria majoria de representants de l'acadèmia, comptarien amb una àmplia representació externa (sobretot en l'òrgan executiu), sempre que s'assegurara el seu compromís i dedicació i amb un perfil professional adequat a les seues funcions. 


	Quant a la governança de les universitats, els participants han indicat que les universitats són institucions complexes i que «no cal esperar solucions màgiques que permeten resoldre de forma senzilla la problemàtica del govern universitari per a tot tipus d'institucions». Assenyalen que existeix un ampli consens sobre la necessitat de reformar el marc actual que regeix el sistema de govern universitari, perquè estan convençuts que «no serveix per a satisfer les necessitats de la universitat del futur».


	En la seua opinió, «qualsevol que siga el nou model de governança ha de basar-se en la importància de l'educació superior i en la confiança mútua entre les diferents administracions amb competències en l'àmbit universitari, la societat en general i les mateixes universitats». Segons ells, «aquest nou model ha de considerar l'àmplia correlació que existeix entre la qualitat dels sistemes universitaris i els recursos disponibles i haurà de reforçar l'autonomia universitària, el seu model de finançament, la transparència en la gestió i l'exigència en la rendició de comptes de les universitats», perquè els sistemes de govern basats en aquests principis s'han mostrat més eficients. 


	Finalment, es proposa «un espai de reflexió obert i permanent, amb la participació de la comunitat universitària, els seus responsables, la representació de la societat civil i les administracions públiques per a debatre sobre les qüestions essencials de la universitat», de manera que es puga contribuir al desenvolupament d'una agenda de possibles canvis en el govern de les universitats.

Imatges


	Altres notícies del curs:

María Helena Nazaré: «Si Europa desitja ser capdavantera en l'economia global del coneixement, cal una reforma integral de l'educació superior»

Michavila: «Tenir una major autonomia és imprescindible per a avançar en el bon govern de les universitats»

Representants del PP i el PSOE coincideixen en la necessitat que la reforma del sistema universitari es realitze amb consens

Els agents socials de la universitat pensen que el model de govern universitari ha de canviar per a comunicar-se millor amb la societat i comptar amb més professionals

López: «Fa falta una reforma de la governança de les universitats, no perquè va malament, sinó perquè la dinàmica social així ho demana»

Español:
El curso de verano sobre el gobierno de las universidades que la Cátedra INCREA de la Universitat Jaume I ha celebrado en Benicàssim finalizó el pasado 11 de julio con la lectura de las conclusiones elaboradas por el catedrático de la Universidad Politécnica de Madrid, Javier Uceda; el ex rector de la Universitat Politècnica de València, Juan Julià; la periodista Pilar Álvarez, del diario El País, y el rector de la universidad pública de Castellón, Vicent Climent.


	El curso ha finalizado con un consenso entre los participantes (130 representantes de 30 universidades y 10 organismos e instituciones diferentes), que coinciden en que el modelo de gobierno de más éxito que podría adaptarse al sistema universitario español sería el sistema dual, que contaría con un órgano ejecutivo de no más de 30 miembros y un órgano más participativo, orientado al debate de las políticas y líneas estratégicas con mayor número de miembros. Estos dos órganos, en los que habría mayoría de representantes de la academia, contarían con una amplia representación externa (sobre todo en el órgano ejecutivo), siempre que se asegurara su compromiso y dedicación y con un perfil profesional adecuado a sus funciones.


	En cuanto a la gobernanza de las universidades, los participantes han indicado que las universidades son instituciones complejas y «no cabe esperar soluciones mágicas que permitan resolver de forma sencilla la problemática del gobierno universitario para todo tipo de instituciones». Señalan que existe un amplio consenso sobre la necesidad de reformar el marco actual que rige el sistema de gobierno universitario, porque están convencidos de que «no sirve para satisfacer las necesidades de la universidad del futuro».


	En su opinión, «cualquiera que sea el nuevo modelo de gobernanza debe apoyarse en la importancia de la educación superior y en la confianza mutua entre las diferentes administraciones con competencias en el ámbito universitario, la sociedad en general y las propias universidades». Según ellos «este nuevo modelo debe considerar la amplia correlación que existe entre la calidad de los sistemas universitarios y los recursos disponibles deberá reforzar la autonomía universitaria, su modelo de financiación, la transparencia en la gestión y la exigencia en la rendición de cuentas de las universidades», porque los sistemas de gobierno basados en estos principios se han mostrado más eficientes.


	Por último, se propone «un espacio de reflexión abierto y permanente, con la participación de la comunidad universitaria, sus responsables, la representación de la sociedad civil y las administraciones públicas para debatir sobre las cuestiones esenciales de la universidad», de forma que se pueda contribuir al desarrollo de una agenda de posibles cambios en el gobierno de las universidades.

Imágenes


	Otras noticias del curso:

María Helena Nazaré: «Si Europa desea ser líder en la economía global del conocimiento, es preciso una reforma integral de la educación superior»

Michavila: «Tener una mayor autonomía es imprescindible para avanzar en el buen gobierno de las universidades»

Representantes del PP y el PSOE coinciden en la necesidad de que la reforma del sistema universitario se realice con consenso

Los agentes sociales de la universidad piensan que el modelo de gobierno universitario debe cambiar para comunicarse mejor con la sociedad y contar con más profesionales

López: «Hace falta una reforma de la gobernanza de las universidades, no porque vaya mal, sino porque la dinámica social así lo pide»