Valencià:
La Universitat Jaume I ha aconseguit, en el marc del Pla Estatal d'Investigació Científica i Tècnica i d'Innovació 2017-2020, tres projectes vinculats a l'àmbit de la psicologia, concretament, un sobre intervencions psicològiques positives amb tecnologies digitals en treballadors essencials de primera línia vinculat al context de la COVID-19; un estudi que analitza les diferències individuals en la inducció i regulació emocional amb estímuls musicals, i una investigació sobre l'eficàcia de mètodes d'avaluació i intervenció basats en apps per a millorar les habilitats de comunicació social en xiquets i xiquetes amb diferents trastorns del neurodesenvolupament.
El primer projecte, que està dirigit per la catedràtica de Psicologia Social Marisa Salanova i compta amb un finançament de 84.700 euros, té com a objectiu el disseny, implementació i avaluació d'intervencions psicològiques positives (IPPS) en situacions pandèmiques i postpandèmiques en treballadors essencials de primera línia com ara professionals de la salut, personal de seguretat de l'Estat i personal d'alimentació. Aquestes intervencions es basaran en la consolidació d'hàbits saludables, és a dir, exercici físic, alimentació saludable i mindfulness basat en fortaleses, i consideraran la naturalesa multinivell de les organitzacions, això és, nivell individual, grupal, líder i organització (seguint el model multinivell IGLO individual, group, leader, organization).
En el projecte es compararà l'efectivitat d'almenys tres IPPS multinivell basats en hàbits saludables i es posaran a prova els seus efectes positius. A més, s'estudiarà la seua adaptació i la sostenibilitat dels efectes de les intervencions a llarg termini per a ajudar al desenvolupament de persones, grups, líders i organitzacions més saludables i sostenibles en el temps. Cal destacar que les intervencions es desenvoluparan utilitzant tecnologies digitals.
D'altra banda, el segon projecte, coordinat per la professora titular de Psicologia Bàsica Mamen Pastor, pretén explorar les diferències individuals en la inducció i regulació emocional a través de la música, a causa de l'escassetat d'estudis que exploren aquest àmbit amb suficient rigor metodològic i l'elevat interès per utilitzar la música amb finalitats terapèutiques en multitud de patologies amb problemes emocionals associats.
La investigació, que compta amb 66.550 euros de finançament, contempla la realització de tres estudis: un en el qual s'utilitzen estímuls musicals estandarditzats del Film Music Stimulus Set (FMSS), adaptat a població espanyola per l'equip investigador de l'UJI, amb la finalitat d'explorar la seua capacitat per a induir emocions en contextos de laboratori; un altre en el qual s'aprofundirà en la capacitat de la reavaluació cognitiva per a modular, a través d'instruccions, emocions induïdes mitjançant estímuls musicals, i un tercer en el qual es pretén explorar el paper modulador de la música per a augmentar o disminuir les respostes emocionals.
Finalment, el tercer projecte, que compta amb un finançament de 42.955 euros i està coordinat per les professores i investigadores de l'Àrea de Psicologia Evolutiva i de l'Educació Clara Andrés i Raquel Flores, cerca avançar en la cerca de mètodes d'avaluació en l'àrea d'habilitats de comunicació social en xiquets i xiquetes amb trastorns del neurodesenvolupament (TND) per a determinar els factors que produeixen aquests problemes i estudiar-ne la comorbilitat. A més, també es pretén avaluar l'efectivitat de les intervencions basades en apps com a eines complementàries per a millorar les habilitats de comunicació social.
Per a això, es mesuraran, a través d'una app, les habilitats de comunicació social de xiquets i xiquetes de 6 a 12 anys amb trastorn de l'espectre autista (TEA), trastorn per dèficit d'atenció amb hiperactivitat (TDAH) i trastorn del desenvolupament del llenguatge (TDL), per a comparar-les entre si, i també a xiquets i xiquetes amb desenvolupament típic equiparats en edat i gènere. A partir d'aquesta anàlisi, es pretén contribuir a millorar les habilitats de comunicació social dels xiquets i xiquetes amb TEA, TDL i TDAH mitjançant intervencions amb apps dutes a terme per professionals, però que també promoguen la inclusió activa dels pares.

Español:
La Universitat Jaume I ha conseguido, en el marco del Plan Estatal de Investigación Científica y Técnica y de Innovación 2017-2020, tres proyectos vinculados al ámbito de la psicología, concretamente, uno sobre intervenciones psicológicas positivas con tecnologías digitales en trabajadores esenciales de primera línea vinculado al contexto de la COVID-19; un estudio que analiza las diferencias individuales en la inducción y regulación emocional con estímulos musicales, y una investigación sobre la eficacia de métodos de evaluación e intervención basados en apps para mejorar las habilidades de comunicación social en niños y niñas con distintos trastornos del neurodesarrollo.
El primer proyecto, que está dirigido por la catedrática de Psicología Social Marisa Salanova y cuenta con una financiación de 84.700 euros, tiene como objetivo el diseño, implementación y evaluación de intervenciones psicológicas positivas (IPPS) en situaciones pandémicas y postpandémicas en trabajadores esenciales de primera línea como profesionales de la salud, personal de seguridad del Estado y personal de alimentación. Estas intervenciones se basarán en la consolidación de hábitos saludables, es decir, ejercicio físico, alimentación saludable y mindfulness basado en fortalezas, y considerarán la naturaleza multinivel de las organizaciones, esto es, nivel individual, grupal, líder y organización (siguiendo el modelo multinivel IGLO individual, group, leader, organization).
En el proyecto se comparará la efectividad de al menos tres IPPS multinivel basados en hábitos saludables y se pondrán a prueba sus efectos positivos. Además, se estudiará su adaptación y la sostenibilidad de los efectos de las intervenciones a largo plazo para ayudar al desarrollo de personas, grupos, líderes y organizaciones más saludables y sostenibles en el tiempo. Cabe destacar que las intervenciones se desarrollarán utilizando tecnologías digitales.
Por otra parte, el segundo proyecto, coordinado por la profesora titular de Psicología Básica Mamen Pastor, pretende explorar las diferencias individuales en la inducción y regulación emocional a través de la música, debido a la escasez de estudios que exploren este ámbito con suficiente rigor metodológico y el elevado interés por utilizar la música con finalidades terapéuticas en multitud de patologías con problemas emocionales asociados.
La investigación, que cuenta con 66.550 euros de financiación, contempla la realización de tres estudios: uno en el que se utilizan estímulos musicales estandarizados del Film Music Stimulus Set (FMSS), adaptado a población española por el equipo investigador de la UJI, con la finalidad de explorar su capacidad para inducir emociones en contextos de laboratorio; otro en el que se profundizará en la capacidad de la reevaluación cognitiva para modular, a través de instrucciones, emociones inducidas mediante estímulos musicales, y un tercero en el que se pretende explorar el papel modulador de la música para aumentar o disminuir las respuestas emocionales.
Finalmente, el tercer proyecto, que cuenta con una financiación de 42.955 euros y está coordinado por las profesoras e investigadoras del Área de Psicología Evolutiva y de la Educación Clara Andrés y Raquel Flores, busca avanzar en la búsqueda de métodos de evaluación en el área de habilidades de comunicación social en niños y niñas con trastornos del neurodesarrollo (TND) para determinar los factores que producen estos problemas y estudiar su comorbilidad. Además, también se pretende evaluar la efectividad de las intervenciones basadas en apps como herramientas complementarias para mejorar las habilidades de comunicación social. 
Para ello, se medirán, a través de una app, las habilidades de comunicación social de niños y niñas de 6 a 12 años con trastorno del espectro autista (TEA), trastorno por déficit de atención con hiperactividad (TDAH) y trastorno del desarrollo del lenguaje (TDL), para compararlas entre ellos, y también a niños y niñas con desarrollo típico equiparados en edad y género. A partir de este análisis, se pretende contribuir a mejorar las habilidades de comunicación social de los niños y niñas con TEA, TDL y TDAH mediante intervenciones con apps llevadas a cabo por profesionales, pero que también promuevan la inclusión activa de los padres.