Valencià:
El rector de la Universitat Jaume I, Vicent Climent, i el president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, han presidit l'obertura del curs acadèmic 2016/2017 de les universitats valencianes reivindicant en els seus respectius discursos el paper la universitat, del coneixement i de la recerca en el rellançament de la societat valenciana i fent valdre la tasca desenvolupada per la Universitat Jaume I en els seus 25 anys d’història. L’acte ha comptat amb la presència de tots els rectors i rectores de les universitats públiques i privades, així com de l'alcaldessa de l'Ajuntament de Castelló, Amparo Marco; el president del Consell Social, José Luis Breva; el rector honorari, Francesc Michavila; el conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, Vicent Marzà; i el president de les Corts Valencianes, Enric Morera, entre altres autoritats.
Una volta finalitzada la lectura del resum de la memòria del curs 2015/2016 a càrrec del secretari general de la Universitat, José Luis Blasco, i la lliçó inaugural preparada per Juan José Ferrer, s’ha realitzat el lliurament dels Premis Extraordinaris de Doctorat, donant pas en el darrer tram de l’acte als discursos per part del rector de l’UJI i el president de la Generalitat.
En la seua intervenció, el rector ha abordat alguns dels principals reptes que afecten les cinc universitats públiques valencianes, entre els quals ha destacat la necessitat d’invertir en investigació per a «avançar, de manera real i definitiva, cap a una economia basada en el coneixement» que donaria lloc a nous sectors productius i una economia més competitiva i justa. Però, en compte d’això, ha lamentat que les retallades en investigació situen Espanya per sota de la mitjana europea. La retenció del talent és per a Climent un altre dels grans reptes als quals han de fer front les universitats, i ha reivindicat en aquest sentit un canvi legislatiu que possibilite l’estabilització i promoció del professorat i evite l’envelliment de les plantilles.
En l’apartat de finançament, Climent ha instat el Govern valencià, en nom de les universitats valencianes, a acomplir el seu compromís per a resoldre el «deute històric» i a anar més enllà per a donar una veritable solució al problema del finançament. «La solució de futur demana restaurar el finançament del sistema universitari públic valencià als nivells anteriors a 2012, mitjançant un pla de finançament que restablisca el que s'ha perdut i que adeqüe la subvenció de la Generalitat Valenciana a les universitats a l’importantíssim paper que aquestes han de jugar en el desenvolupament d’un nou model econòmic, productiu i social basat en el coneixement», ha defensat Climent.
Les universitats valencianes reivindiquen, així mateix, retornar als nivells anteriors a 2012 el preu de les taxes i matrícules. Tot i reconèixer l’esforç fet per la Generalitat en matèria de beques, Climent ha destacat la necessitat d’avançar cap a uns preus públics més justos i igualitaris. La defensa d’allò públic i la preservació del sistema públic universitari són, així mateix, un repte per a les universitats valencianes que per al rector implica reivindicar conjuntament un finançament més just per a la Comunitat Valenciana, i donar suport a la Generalitat «en tots aquells litigis que, en relació amb la distribució de beques o regulació de les pràctiques als col·legis i hospitals públics, tinguen com a finalitat preservar el sistema públic universitari».
Reptes de l’UJI
En la seua intervenció, el rector ha abordat també els reptes de l’UJI per a aquest nou curs. En l’apartat de docència, ha destacat com a reptes la construcció de la Facultat de Ciències de la Salut i la creació de nous estudis en l’àrea de la salut i l’esport quan les condicions ho permeten; mentre que en l’àmbit d’infraestructures ha fet referència a la posada en marxa de l’antic edifici d’Hisenda com un contenidor multifuncional que amplie l’oferta cultural i formativa de la Universitat. En aquest apartat Climent ha fet especial menció a la necessitat de millorar els accessos al campus, tant millorant les rondes de circumval·lació, com, molt especialment, resolent els problemes ferroviaris amb els municipis del sud i establint noves línies amb els del nord. L’impuls a l’administració electrònica i en l’àmbit de la transparència són reptes destacats per al rector en l’apartat de gestió, on també ha ressaltat la importància del desenvolupament dels plans Estratègic, de Multilingüisme, d’Igualtat i del que serà el I Pla de Responsabilitat Social en el marc del qual es desenvoluparà el Codi Ètic de l’UJI.
El rector de l’UJI ha conclòs la seua intervenció afirmant que la millor herència i patrimoni que podem donar a les joves generacions és la seua educació, i en el cas que ens ocupa, la possibilitat de formar-se, professionalment i com a ciutadans.
Per la seua banda, el president de la Generalitat, Ximo Puig, ha afirmat en la seua intervenció que l’UJI «ha sigut el millor que li ha passat a la província en aquest quart de segle». La reivindicació d’un finançament just per a la Comunitat Valenciana que permeta millorar la contribució del Govern de la Generalitat amb el necessari progrés de les universitats valencianes ha sigut un tema central en la intervenció del president, qui també ha destacat la voluntat d’avançar cap a una reducció de les taxes universitàries i una millora de les condicions laborals del personal. Puig ha destacat el compromís de la Generalitat que implica, a més, que molts dels plans i projectes impulsats en matèries com ara l’audiovisual valencià, el turisme, la cultura o l’esport cerquen el suport de les universitats.
Lliçó inaugural
El catedràtic d’Història Antiga de l’UJI Juan José Ferrer ha fet en la lliçó inaugural un repàs al vincle entre el naixement de la cultura urbana i la religió i el poder i com la seua evolució ha donat pas tant al progrés com a la desigualtat. Ferrer ha obert la lliçó assenyalant com l’acció de govern sobre les primeres comunitats estatals va ser el resultat de la suposada influència d’éssers extraordinaris en la vida quotidiana, atorgant el lideratge de les comunitats als sacerdots. La situació es va veure modificada amb l’inici de les disputes entre ciutats, l’augment de la cobdícia i les ànsies de poder territorial, un nou escenari que va provocar l’aparició del cap militar que amb el temps va passar a substituir el príncep sacerdot, i va assumir les seues competències en una esfera de poder que va unir les facultats militars, polítiques i religioses. «Aquest és el model de reialesa teocràtica que es va imposar d'aleshores ençà i la base de legitimació de la qual es perllongarà en la nostra cultura occidental fins a l’època moderna», ha explicat el catedràtic.
Ferrer ha reflexionat també sobre com en les primeres comunitats agrícoles es va veure l’interès de fer front a les dificultats de forma agrupada, el que va fer que «resultara senzill que els prínceps sacerdots, que comunicaven directament amb la divinitat, s’ocuparen d’administrar els béns comunals». L’avidesa pròpia de la condició humana va provocar que el control de l’excedent degenerara en desigualtats. En aquest sentit, Ferrer ha enfrontat la legitimitat del progrés generat pel talent i la capacitat humana amb el fet que aquest haja actuat en detriment de la igualtat social, preguntant-se si «hauria existit progrés sense el desig legítim d’aspirar a més i aplicar a això les condicions amb les quals la naturalesa ha dotat a cadascú?».
El catedràtic ha tancat la lliçó «al·ludint a dues accions que han ajudat a remetre el pes de la desprotecció per als menys afavorits: sempre la solidaritat entre els éssers humans, i solament de vegades l’encert de governants i accions polítiques tendents a distribuir el benestar i minimitzar l’impacte de l’omnipresent desigualtat social. Ja que la divinitat va donar la legitimitat al poder terrenal, és moment de concloure desitjant que els déus de cadascú il·luminen la ment i les decisions dels nostres governants i els ajuden a trobar el camí de la concòrdia entre el poble i l’Estat».
Vídeo sencer de l'acte acadèmic

Español:
El rector de la Universitat Jaume I, Vicent Climent, y el presidente de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, han presidido la apertura del curso académico 2016/2017 de las universidades valencianas reivindicando en sus respectivos discursos el papel de la universidad, del conocimiento y de la investigación en el relanzamiento de la sociedad valenciana y poniendo en valor la labor desarrollada por la Universitat Jaume I en sus 25 años de historia. El acto ha contado con la presencia de todos los rectores y rectoras de las universidades públicas y privadas, así como de la alcaldesa del Ayuntamiento de Castelló, Amparo Marco; el presidente del Consejo Social, José Luis Breva; el rector honorario de la UJI, Francesc Michavila; el conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, Vicent Marzà, y el presidente de las Cortes Valencianas, Enric Morera, entre otras autoridades.
Una vez finalizada la lectura del resumen de la memoria del curso 2015/2016 a cargo del secretario general de la Universitat, José Luis Blasco, y la lección inaugural preparada por Juan José Ferrer, se ha realizado la entrega de los Premios Extraordinarios de Doctorado, dando paso en el último tramo del acto a los discursos por parte del rector de la UJI y del presidente de la Generalitat.
En su intervención, el rector ha abordado algunos de los principales retos que afectan a las cinco universidades públicas valencianas, entre los que ha destacado la necesidad de invertir en investigación para «avanzar, de manera real y definitiva, hacia una economía basada en el conocimiento» que daría lugar a nuevos sectores productivos y una economía más competitiva y justa. Pero, en lugar de eso, ha lamentado que los recortes en investigación sitúan a España por debajo de la media europea. La retención del talento es para Climent otro de los grandes retos a los que tienen que hacer frente las universidades, reivindicando en este sentido un cambio legislativo que posibilite la estabilización y promoción del profesorado y evite el envejecimiento de las plantillas.
En el apartado de financiación Climent ha instado al Gobierno valenciano, en nombre de las universidades valencianas, a cumplir su compromiso para resolver la «deuda histórica» y, yendo más allá, para dar una verdadera solución al problema de la financiación. «La solución de futuro pide restaurar la financiación del sistema universitario público valenciano a los niveles anteriores a 2012 mediante un plan de financiación que restablezca lo perdido y que adecúe la subvención de la Generalitat Valenciana a las universidades al importantísimo papel que estas tienen que jugar en el desarrollo de un nuevo modelo económico, productivo y social basado en el conocimiento», ha defendido Climent.
Las universidades valencianas reivindican así mismo devolver a los niveles anteriores a 2012 el precio de las tasas y matrículas. A pesar de reconocer el esfuerzo hecho por la Generalitat en materia de becas, Climent ha destacado la necesidad de avanzar hacia unos precios públicos más justos e igualitarios. La defensa de lo público y la preservación del sistema público universitario son también un reto para las universidades valencianas que, para el rector, implica reivindicar conjuntamente una financiación más justa para la Comunidad Valenciana, y apoyar a la Generalitat «en todos aquellos litigios que, en relación con la distribución de becas o regulación de las prácticas enlos colegios y hospitales públicos, tengan como finalidad preservar el sistema público universitario».
Retos de la UJI

En su intervención, el rector ha abordado, además, los retos de la UJI para este nuevo curso. En el apartado de docencia, ha destacado como retos la construcción de la Facultad de Ciencias de la Salud y la creación de nuevos estudios en el área de la salud y el deporte cuando las condiciones lo permitan; mientras que en el ámbito de infraestructuras ha hecho referencia a la puesta en marcha del antiguo edificio de Hacienda como un contenedor multifuncional que amplíe la oferta cultural y formativa de la universidad. En este apartado Climent ha hecho especial mención a la necesidad de mejorar los accesos al campus, tanto mejorando las rondas de circunvalación, como, muy especialmente, resolviendo los problemas ferroviarios con los municipios del sur y estableciendo nuevas líneas con los del norte. El impulso a la administración electrónica y al ámbito de la transparencia son retos destacados para el rector en el apartado de gestión, donde también ha resaltado la importancia del desarrollo de los planes Estratégico, de Multilingüismo, de Igualdad y del que será el I Pla de Responsabilidad Social en cuyo marco se desarrollará el Código Ético de la UJI. El rector de la UJI ha concluido su intervención afirmando que la mejor herencia y patrimonio que pueden dar a las jóvenes generaciones es su educación, y en el supuesto que nos ocupa, la posibilidad de formarse, profesionalmente y como ciudadanos.
Por su parte, el presidente de la Generalitat, Ximo Puig, ha afirmado en su intervención que la UJI «ha sido lo mejor que le ha pasado a la provincia en este cuarto de siglo». La reivindicación de una financiación justa para la Comunidad Valenciana que permita mejorar la contribución del Gobierno de la Generalitat con el necesario progreso de las universidades valencianas ha sido un tema central en la intervención del presidente, quien también ha destacado la voluntad de avanzar hacia una reducción de las tasas universitarias y una mejora de las condiciones laborales del personal. Puig ha destacado el compromiso de la Generalitat que comporta, además, que muchos de los planes y proyectos impulsados en materias como el audiovisual valenciano, el turismo, la cultura o el deporte busquen el apoyo de las universidades.
Lección inaugural
El catedrático de Historia Antigua de la UJI Juan José Ferrer ha hecho en la lección inaugural un repaso al vínculo  entre el nacimiento de la cultura urbana y la religión y el poder y como su evolución ha dado paso tanto al progreso como a la desigualdad. Ferrer ha abierta la lección señalando como la acción de gobierno sobre las primeras comunidades estatales fue el resultado de la supuesta influencia de seres extraordinarios en la vida cotidiana, otorgando el liderazgo de las comunidades a los sacerdotes. La situación se vio modificada con el inicio de las disputas entre ciudades, el aumento de la codicia y las ansias de poder territorial, un nuevo escenario que provocó la aparición del jefe militar que con el tiempo pasó a sustituir al príncipe sacerdote, y asumió sus competencias en una esfera de poder que unió las facultades militares, políticas y religiosas. «Este es el modelo de realeza teocrática que se impuso de allí en adelante y cuya base de legitimación se prolongará en nuestra cultura occidental hasta la época moderna», ha explicado el catedrático.
Ferrer ha reflexionado también sobre cómo en las primeras comunidades agrícolas se vio el interés de hacer frente a las dificultades de forma agrupada, lo que hizo que «resultara sencillo que los príncipes sacerdotes, que comunicaban directamente con la divinidad, se ocuparan de administrar los bienes comunales». La avidez propia de la condición humana provocó que el control del excedente degenerara en desigualdades. En este sentido, Ferrer ha enfrentado la legitimidad del progreso generado por el talento y la capacidad humana con el hecho de que este haya actuado, así mismo, en detrimento de la igualdad social, preguntándose si «habría existido progreso sin el deseo legítimo de aspirar a más y aplicar a esto las condiciones con las que la naturaleza ha dotado a cada cual».
El catedrático ha cerrado la lección «aludiendo a dos acciones que han ayudado a remitir el peso de la desprotección para los menos favorecidos: siempre la solidaridad entre los seres humanos, y solamente a veces el acierto de gobernantes y acciones políticas tendentes a distribuir el bienestar y minimizar el impacto de la omnipresente desigualdad social. Puesto que la divinidad dio la legitimidad al poder terrenal, es momento de concluir deseando que los dioses de cada cual iluminen la mente y las decisiones de nuestros gobernantes y les ayudan a encontrar el camino de la concordia entre el pueblo y el Estado».
Vídeo completo del acto académico