Valencià:
El relat comunicatiu que envolta la maternitat no és imparcial. La manera com els mitjans, les pel·lícules, la literatura o fins i tot els llibres de text representen el procés de donar a llum i les dones que el travessen contribueix a cimentar imaginaris que influeixen directament en el tracte que reben. Amb aquesta premissa, la taula redona «La comunicació que ens envolta: com es presenta el part i la dona en el dia a dia?» ha sigut un dels eixos principals d’aquesta IV edició del Congrés Internacional sobre Violència Obstètrica, celebrat avui a la Universitat Jaume I de Castelló.
La sessió reunit professionals de l’àmbit de la comunicació i la salut: Paloma López Villafranca (Universitat de Màlaga), Helena Eyimi (matrona i educadora) i Ana Requena (redactora de gènere a eldiario.es). Des de les seues diferents mirades, han analitzat com els discursos mediàtics condicionen la percepció del part, destacant la manca de transparència informativa, els estereotips persistents i l'escassa presència de les veus de les dones. També s’ha subratllat el paper de l’audiovisual en la construcció d’imaginaris que presenten el part com un episodi de risc o de marginalitat, així com la necessitat de visibilitzar altres narratives més diverses, crítiques i centrades en les mateixes protagonistes.
La jornada ha sigut organitzada pel Grup d’Investigació en Infermeria (GIENF) en col·laboració amb l’Institut Universitari d’Estudis Feministes i de Gènere Purificación Escribano, l’Observatori de Violència Obstètrica i l’associació El Parto es Nuestro, i ha comptat amb el finançament del Ministeri d’Igualtat – Institut de la Dona. Sota el lema “De l’imaginari a la realitat”, aquesta quarta edició ha posat l’accent en el poder de l’audiovisual per a reforçar o transformar la mirada sobre la maternitat. El programa ha inclòs ponències de referents com Celia de Molina, Ramon Escuriet o Nahia Alkorta, a més de comunicacions científiques i dinàmiques participatives.
Aquesta iniciativa aprofundeix en la reflexió crítica sobre com es comunica la salut, el part i la maternitat, i en la visibilització de la violència obstètrica des d’una perspectiva acadèmica i transformadora. Tal com va expressar la periodista Ana Requena durant la taula redona: «Tinga nom o no, l’important és que aquestes perspectives de gènere comencen a formar part del debat públic. Això ja és un gran avanç.».

Español:
El relato comunicativo que rodea a la maternidad no es imparcial. La forma en que los medios, las películas, la literatura o incluso los libros de texto representan el proceso de dar a luz y a las mujeres que lo atraviesan contribuye a cimentar imaginarios que influyen directamente en el trato que reciben. Con esta premisa, la mesa redonda «La comunicación que nos rodea: ¿cómo se presenta el parto y la mujer en el día a día?» ha sido uno de los ejes principales de esta IV edición del Congreso Internacional sobre Violencia Obstétrica, celebrado hoy en la Universitat Jaume I de Castelló.
La sesión ha reunido a profesionales del ámbito de la comunicación y la salud: Paloma López Villafranca (Universidad de Málaga), Helena Eyimi (matrona y educadora) y Ana Requena (redactora de género en eldiario.es). Desde sus distintas miradas, han analizado cómo los discursos mediáticos condicionan la percepción del parto, destacando la falta de transparencia informativa, los estereotipos persistentes y la escasa presencia de las voces de las mujeres. También se ha subrayado el papel del audiovisual en la construcción de imaginarios que presentan el parto como episodio de riesgo o marginalidad, y la necesidad de visibilizar otras narrativas más diversas, críticas y centradas en las propias protagonistas.
La jornada ha sido organizada por el Grupo de Investigación en Enfermería (GIENF) en colaboración con el Instituto Universitario de Estudios Feministas y de Género Purificación Escribano, el Observatorio de Violencia Obstétrica y la asociación El Parto es Nuestro, y ha contado con la financiación del Ministerio de Igualdad – Instituto de la Mujer. Bajo el lema «Del imaginario a la realidad», esta cuarta edición ha puesto el acento en el poder del audiovisual para reforzar o transformar la mirada sobre la maternidad. El programa ha incluido ponencias de referentes como Celia de Molina, Ramon Escuriet o Nahia Alkorta, además de comunicaciones científicas y dinámicas participativas.
Esta iniciativa profundiza en la reflexión crítica sobre cómo se comunica la salud, el parto y la maternidad, y con la visibilización de la violencia obstétrica desde una perspectiva académica y transformadora. Como bien expresó la periodista Ana Requena durante la mesa redonda: «Con nombre o sin él, lo importante es que estas perspectivas de género empiecen a formar parte del debate público. Eso ya es un gran avance.».