Valencià:
La Xarxa Espanyola d'Anàlisi d'Aigües Residuals amb Finalitats Epidemiològiques (ESAR-Net) ha commemorat els seus tres anys d'existència durant una jornada en línia que ha comptat amb l'assistència de 200 persones d'Espanya, Portugal i Amèrica Llatina i que ha servit per a presentar els principals resultats del treball realitzat fins ara per les institucions que la integren, entre les quals hi ha l'Institut Universitari de Plaguicides i Aigües de la Universitat Jaume I de Castelló.
La investigadora de la Universitat de Santiago de Compostel·la Rosario Rodil ha presentat els resultats preliminars de l'anàlisi d'aigües residuals que mesuraven l'impacte de la pandèmia de COVID-19 en l'abús de substàncies. Rodil ha destacat que no va haver-hi canvis importants en el consum de substàncies, encara que es van detectar esdeveniments puntuals en presència de concentracions molt elevades de MDMA (èxtasi) en aigües residuals d'Espanya i Portugal.
Per part seua, la investigadora de la Universitat Jaume I Rosa de Llanos ha aprofundit en la metodologia d'anàlisi d'aigües residuals aplicada al seguiment de la pandèmia a la província de Castelló, mitjançant el mesurament de l'ARN de fragments de virus, on es veu clarament com ha augmentat la presència de restes virals en les aigües residuals durant la segona ona de la pandèmia.
L'objectiu d'ESAR-Net és difondre la metodologia d'anàlisi d'aigües residuals amb finalitats epidemiològiques, així com promoure la col·laboració a Espanya en aquest camp. En aquesta línia, la jornada s'ha centrat en com, gràcies al treball d'aquesta xarxa, s'ha constatat, entre altres troballes, que la cocaïna i el cànnabis són les drogues més destacades a Espanya, a més de generar un negoci il·legal que mou entre 3.000 i 6.000 milions d'euros, només en el cas de la cocaïna. L'integrant de la xarxa Lubertus Bijlsma de la Universitat Jaume I ha destacat, en relació amb el consum de drogues il·lícites, la rellevància de realitzar mostrejos de major cobertura geogràfica i sostinguts en el temps.
L'estimació del consum de tabac i alcohol ha sigut un altre dels temes abordats per Ester López de l'IDAEA-CSIC. Per a totes dues substàncies, en general, s'ha trobat una bona correlació amb altres indicadors, encara que l'avantatge d'analitzar les aigües residuals és que permet «destriar canvis a escala local» i amb un alt valor complementari. En aquest camp, la xarxa ha constatat que el consum mitjà d'alcohol en tot Espanya a l'any és de 5,7 litres d'etanol pur per habitant durant 15 anys, després d'analitzar les aigües residuals de disset depuradores, corresponents a tretze ciutats espanyoles, que cobreix un poc més de sis milions d'habitants. La xarxa també ha abordat el consum de tabac, extrapolant una ingesta diària d'una mitjana de 2,2 mg de nicotina, la qual cosa equivaldria a 2,8 cigarrets per persona al dia.
La resta de ponències han sigut a càrrec de Begoña Brime i João Matias, de l'Observatori Espanyol de Drogues i Toxicomanies i de l'Observatori Europeu de Drogues i Toxicomanies (OEDA i EMCDDA), respectivament. Begoña Brime ha centrat la seua intervenció a presentar els diferents indicadors que s'estan utilitzant a Espanya per a mesurar el consum de substàncies i en particular els que s'estan utilitzant per a mesurar l'impacte de la pandèmia, destacant les enquestes en línia. João Matias, per part seua, ha parlat sobre els indicadors més nous que està implementant l'OEDT, prestant també especial atenció a la situació de la pandèmia, incloent-hi anàlisi d'aigües residuals, enquestes en línia o anàlisi de cerca web, entre altres. Iria González Mariño de la Universitat de Salamanca, va presentar, per part seua, el potencial de la tècnica d'aigües residuals per a mesurar de manera ràpida i econòmica l'exposició a contaminants químics.
La inauguració de la jornada ha estat a càrrec de la delegada del Govern per al Pla Nacional sobre Drogues, Azucena Martí, qui ha destacat la importància de comptar amb diversos indicadors «que ens permeten seguir l'evolució del consum de substàncies d'abús, sent l'anàlisi d'aigües residuals un indicador molt valuós». A continuació, el coordinador d'ESAR-Net i professor de la USC José Benito Quintana ha exposat la història de la xarxa i les principals accions realitzades.
ESAR-Net és una xarxa finançada en el període 2017-2020 per l'Agència Estatal d'Investigació a través del programa Xarxa d'Excel·lència. Actualment està formada per vuit grups d'investigació de la Universitat de Santiago de Compostel·la, Universitat de Salamanca, Universitat Rey Juan Carlos, IMDEA-Agua, CIDE (centre mixt CSIC, Universitat de València i Generalitat Valenciana), Universitat Jaume I de Castelló, Universitat Rovira i Virgili i IDAEA (Centre CSIC a Barcelona).
Informació redactada pel Gabinet de Premsa de la Universidad de Santiago de Compostela

Español:
La Red Española de Análisis de Aguas Residuales con Fines Epidemiológicos (ESAR-Net) ha conmemorado sus tres años de existencia durante una jornada en línea que ha contado con la asistencia de 200 personas de España, Portugal y América Latina y que ha servido para presentar los principales resultados del trabajo realizado hasta ahora por las instituciones que la integran, entre ellas, el Instituto Universitario de Plaguicidas y Aguas de la Universitat Jaume I de Castelló.
La investigadora de la Universidad de Santiago de Compostela Rosario Rodil ha presentado los resultados preliminares del análisis de aguas residuales que medían el impacto de la pandemia de COVID-19 en el abuso de sustancias. Rodil ha destacado que no hubo cambios importantes en el consumo de sustancias, aunque se detectaron eventos puntuales en presencia de concentraciones muy elevadas de MDMA (éxtasis) en aguas residuales de España y Portugal.
Por su parte, la investigadora de la Universitat Jaume I Rosa de Llanos ha profundizado en la metodología de análisis de aguas residuales aplicada al seguimiento de la pandemia en la provincia de Castellón, mediante la medición del ARN de fragmentos de virus, donde se ve claramente cómo ha aumentado la presencia de restos virales en las aguas residuales durante la segunda ola de la pandemia.
El objetivo de ESAR-Net es difundir la metodología de análisis de aguas residuales con fines epidemiológicos, así como promover la colaboración en España en este campo. En esta línea, la jornada se ha centrado en cómo, gracias al trabajo de esta red, se ha constatado, entre otros hallazgos, que la cocaína y el cannabis son las drogas más destacadas en España, además de generar un negocio ilegal que mueve entre 3.000 y 6.000 millones de euros, solo en el caso de la cocaína. El integrante de la red Lubertus Bijlsma de la Universitat Jaume I ha destacado, en relación al consumo de drogas ilícitas, la relevancia de realizar muestreos de mayor cobertura geográfica y sostenidos en el tiempo.
La estimación del consumo de tabaco y alcohol ha sido otro de los temas abordados por Ester López del IDAEA-CSIC. Para ambas sustancias, en general, se ha encontrado una buena correlación con otros indicadores, aunque la ventaja de analizar las aguas residuales es que permite «discernir cambios a nivel local» y con un alto valor complementario. En este campo, la red ha constatado que el consumo medio de alcohol en toda España al año es de 5,7 litros de etanol puro por habitante durante 15 años, tras analizar las aguas residuales de diecisiete depuradoras, correspondientes a trece ciudades españolas, que cubren algo más de seis millones de habitantes. La red también ha abordado el consumo de tabaco, extrapolando una ingesta diaria promedio de 2,2 mg de nicotina, lo que equivaldría a 2,8 cigarrillos por persona al día.
El resto de ponencias han corrido a cargo de Begoña Brime y João Matias, del Observatorio Español de Drogas y Toxicomanías y del Observatorio Europeo de Drogas y Toxicomanías (OEDA y EMCDDA), respectivamente. Begoña Brime ha centrado su intervención en presentar los diferentes indicadores que se están utilizando en España para medir el consumo de sustancias y en particular los que se están utilizando para medir el impacto de la pandemia, destacando las encuestas online. João Matias, por su parte, ha hablado sobre los indicadores más novedosos que está implementando el OEDT, prestando también especial atención a la situación de la pandemia, incluyendo análisis de aguas residuales, encuestas en línea o análisis de búsqueda web, entre otros. Iria González Mariño de la Universidad de Salamanca, presentó, por su parte, el potencial de la técnica de aguas residuales para medir de forma rápida y económica la exposición a contaminantes químicos.
La inauguración de la jornada ha estado a cargo de la delegada del Gobierno para el Plan Nacional sobre Drogas, Azucena Martí, quien ha destacado la importancia de contar con diversos indicadores «que nos permitan seguir la evolución del consumo de sustancias de abuso, siendo el análisis de aguas residuales un indicador muy valioso». A continuación, el coordinador de ESAR-Net y profesor de la USC José Benito Quintana ha expuesto la historia de la red y las principales acciones realizadas.
ESAR-Net es una red financiada en el período 2017-2020 por la Agencia Estatal de Investigación a través del programa Red de Excelencia. Actualmente está formada por ocho grupos de investigación de la Universidad de Santiago de Compostela, Universidad de Salamanca, Universidad Rey Juan Carlos, IMDEA-Agua, CIDE (centro mixto CSIC, Universidad de Valencia y Generalitat Valenciana), Universitat Jaume I de Castelló, Universitat Rovira i Virgili e IDAEA (Centro CSIC en Barcelona).
Información redactada por el Gabinete de Prensa de la Universidad de Santiago de Compostela