Valencià:
Espaitec, Parc Científic i Tecnològic de la Universitat Jaume I de Castelló, ha organitzat la jornada «Innotransfer: desafiaments de la descarbonització en el sector ceràmic» on la seua indústria i l'entorn acadèmic de la Comunitat Valenciana han reflexionat sobre els reptes als quals s'enfronten en l'àmbit de la descarbonització a causa de la necessària reducció, eliminació i neutralització d'emissions de CO₂, recolzades per la Llei Europea del Clima i la Llei de Canvi Climàtic i Transició Ecològica de la Generalitat Valenciana; i sobre la importància de la transferència de coneixement universitat-empresa per a continuar millorant processos productius i incrementar l'eficiència energètica del sector.
En la inauguració de la jornada, que ha sigut conduïda per la directora de màrqueting de Difiere Tendencias, Judith Llorens, han intervingut el vicerector d'Innovació, Transferència i Divulgació Científica de la Universitat Jaume I, David Cabedo Semper, i el vicepresident executiu de l'Agència Valenciana de la Innovació (AVI), Andrés García Reche.
Cabedo ha destacat que «els parcs científics són agents clau dins del sistema valencià d'innovació, amb la presentació en 2022, mitjançant la iniciativa Innotransfer, de 32 reptes al programa i 65 solucions». Per part seua, García Reche ha indicat que «tenim una comunitat científica de primer nivell i l'única forma que les empreses de la Comunitat Valenciana cresquen en grandària és augmentant el seu valor afegit, i aconseguint més diversitat d'empreses en diferents sectors. La indústria ceràmica ha d'apostar per la descarbonització i aquesta jornada d'Innotransfer pot ajudar a escometre aquest procés».
La sessió s'ha iniciat amb la ponència del membre del Comité Estratègic d'Innovació Especialitzat en Descarbonització de l'AVI i professor de la Universitat Jaume I Eliseo Monfort, qui ha detallat durant la seua presentació que «l'objectiu principal del Comité Estratègic d'Innovació Especialitzat en Descarbonització de l'AVI és aportar solucions innovadores per als reptes establits com a prioritaris, i definir les accions necessàries per a accelerar la seua implementació en la Comunitat Valenciana». També ha afegit que «els quatre principals reptes de l'AVI en aquesta matèria són la substitució de combustibles fòssils en la producció i ús de l'energia; la millora de l'eficiència energètica en processos productius i mobilitat; incrementar l'emmagatzematge i gestió de l'energia; i el foment de les matèries primeres alternatives i de l'economia circular per a la reducció i captura de les emissions de CO₂».
A continuació ha intervingut la responsable de l'àrea de Medi Ambient i Sostenibilitat de l'Associació Espanyola de Fabricants de Taulells i Paviments Ceràmics (ASCER), Victoria Zaera, qui ha ressaltat que «hem reduït un 8% el consum d'electricitat per a fabricar un metre de taulell». La ponent ha subratllat que «el sector està compromés amb la transició energètica i estem buscant vies que permeten aconseguir la descarbonització en els termes que s'han establit en l'àmbit europeu, ja que la descarbonització ha de permetre que l'economia siga competitiva i justa, per a això, hem de trobar l'equilibri». Finalment ha indicat que «s'han de compassar els terminis i els objectius. S'han marcat uns objectius de reducció d'emissions que per a sectors com el ceràmic són difícilment complibles a causa de la falta de tecnologies que ens permeten aconseguir-los».
Seguidament, la investigadora de l'Institut de Tecnologia Ceràmica (ITC-AICE), Ana Mezquita, ha ressaltat que «sense una implantació de les noves tecnologies, tindrem un marge de reducció d'emissions de CO2 xicotet respecte a altres moments als quals s'ha enfrontat la indústria ceràmica». Mezquita ha exposat diversos projectes d'investigació centrats en l'estudi i aplicació de noves tecnologies per a abordar la transició energètica del sector ceràmic, encaminat cap a un escenari de baixes emissions de CO₂ com CerOh Strategies!, Hidroker i Energètic, estudi de les diferents opcions de la indústria ceràmica per a adaptar el seu procés de fabricació al futur escenari baix en carboni plantejat per als pròxims anys.
La jornada ha continuat amb l'investigador de l'UJI del Grup d'Energia i Materials Avançats de l'INAM Francisco Fabregat, qui ha ressaltat en la seua exposició que «mentre continuem cremant combustibles fòssils, els índexs de CO2 continuaran pujant i contribuint al canvi climàtic», i ha afegit que «quan passem l'hidrogen a líquid, el canvi és total, facilitant el transport i amb un emmagatzematge a cost zero». Seguidament, la investigadora del Grup de Semiconductors Avançats de l'INAM, Eva Barea, ha assenyalat que «està demostrat que amb els nanocristalls de perovskita amb halur metàl·lic podem reduir el CO₂, i mitjançant diferents mètodes de síntesis de la perovskita, podrem aconseguir que tinga uns nivells energètics determinats i facen una reacció fotocatalítica concreta».
L'esdeveniment ha avançat amb la intervenció del fundador de l'empresa spin-off 2D-Match i investigador distingit per la Universitat de València Gonzalo Abellán, qui ha destacat que «tenim una indústria que funciona com un tir, però que es veurà sotmesa a un mur, que podrà traspassar amb èxit o desaparéixer. La solució a la problemàtica energètica dependrà de la localització». A continuació, la investigadora del grup d'Enginyeria Química i Tecnologia de Materials (Chemtech) i col·laboradora de l'empresa Gestión de Ecosistemas Agrícolas (GEA) Carolina Clausell, ha destacat durant la seua presentació que «el tractament de l'A2 millora el metabolisme vegetal en condicions d'estrés i augmenta la supervivència de la planta en condicions de canvi climàtic», i ha afegit que «l'efecte de l'A2 en condicions òptimes, millora l'eficiència hídrica i la taxa fotosintètica i incrementa la fixació de CO₂».
Finalment, el director d'Espaitec i gerent de la Fundació General de la Universitat Jaume I, Juan A. Bertolín, ha presentat la plataforma de reptes del programa Innotransfer i ha agraït als participants, presencials i en línia, el seu interés en la jornada i els ha animat ha seguit les evolucions del programa.
INNOTRANSFER
Innotransfer és una iniciativa multisectorial d'innovació oberta i gestió col·lectiva que té com a finalitat promoure el procés de la transferència de coneixement i tecnologia dels grups d'investigació de les universitats públiques de Comunitat Valenciana a l'ecosistema empresarial del nostre territori en sectors econòmics clau com ara hàbitat sostenible; agroalimentació; mobilitat sostenible i automoció; tecnologies habilitadores; salut; infraestructures i turisme intel·ligent, pilotat pels parcs científics i tecnològics de la Comunitat Valenciana i en el qual participen també les principals associacions empresarials i la xarxa d'Instituts Tecnològics REDIT sent finançat per l'Agència Valenciana de la Innovació (AVI). El pròxim 22 de juny Innotransfer abordarà els reptes de transformació urbana de l'Ajuntament de València, jornada que organitza la Ciutat de la Innovació de la Universitat Politècnica de València.

Español:
Espaitec, Parque Científico y Tecnológico de la Universitat Jaume I de Castellón, ha organizado la jornada «Innotransfer: desafíos de la descarbonización en el sector cerámico» donde su industria y el entorno académico de la Comunitat Valenciana han reflexionado sobre los retos a los que se enfrentan en el ámbito de la descarbonización debido a la necesaria reducción, eliminación y neutralización de emisiones de CO2, respaldadas por Ley Europea del Clima, y Ley de Cambio Climático y Transición Ecológica de la Generalitat Valenciana; y sobre la importancia de la transferencia de conocimiento universidad-empresa para continuar mejorando procesos productivos e incrementar la eficiencia energética del sector.
En la inauguración de la jornada, que ha sido conducida por la directora de marketing de Difiere Tendencias, Judith Llorens, han intervenido el vicerrector de Innovación, Transferencia y Divulgación Científica de la Universitat Jaume I, David Cabedo Semper, y el vicepresidente ejecutivo de la Agencia Valenciana de la Innovación (AVI), Andrés García Reche.
Cabedo ha destacado que «los parques científicos son agentes clave dentro del sistema valenciano de innovación, con la presentación en 2022, mediante la iniciativa Innotransfer, de 32 retos al programa y 65 soluciones». Por su parte, García Reche, ha indicado que «tenemos una comunidad científica de primer nivel y la única forma de que las empresas de la Comunidad Valenciana crezcan en tamaño es aumentando su valor añadido, y logrando más diversidad de empresas en diferentes sectores. La industria cerámica tiene que apostar por la descarbonización y esta jornada de Innotransfer puede ayudar a acometer ese proceso». 
La sesión se ha iniciado con la ponencia del miembro del Comité Estratégico de Innovación Especializado en descarbonización de la AVI, y profesor de la Universitat Jaume I, Eliseo Monfort, quien ha detallado durante su presentación que «el objetivo principal del Comité Estratégico de Innovación Especializado en Descarbonización de la AVI es aportar soluciones innovadoras para los retos establecidos como prioritarios, y definir las acciones necesarias para acelerar su implementación en la Comunidad Valenciana». También ha añadido que «los cuatro principales retos de la AVI en esta materia son la sustitución de combustibles fósiles en la producción y uso de la energía; mejora de la eficiencia energética en procesos productivos y movilidad; incrementar el almacenamiento y gestión de la energía; y el fomento de las materias primas alternativas y de la economía circular para la reducción y captura de las emisiones de CO2». 
A continuación ha intervenido la responsable del Área de Medio Ambiente y Sostenibilidad de la Asociación Española de Fabricantes de Azulejos y Pavimentos Cerámicos (ASCER), Victoria Zaera, quien ha resaltado que «hemos reducido un 8% el consumo de electricidad para fabricar un metro de azulejo». La ponente ha subrayado que «el sector está comprometido con la transición energética y estamos buscando vías que permitan alcanzar la descarbonización en los términos que se han establecido a nivel europeo, ya que la descarbonización tiene que permitir que la economía sea competitiva y justa, y para eso tenemos que encontrar el equilibrio». Por último, ha indicado que «se deben de acompasar los plazos y los objetivos. Se han marcado unos objetivos de reducción de emisiones que para sectores como el cerámico son difícilmente cumplibles debido a la falta de tecnologías que nos permitan alcanzarlos».
Seguidamente, la investigadora del Instituto de Tecnología Cerámica (ITC-AICE), Ana Mezquita, ha resaltado que «sin una implantación de las nuevas tecnologías, tendremos un margen de reducción de emisiones de CO2 pequeño respecto a otros momentos a los que se ha enfrentado la industria cerámica». Mezquita ha expuesto diversos proyectos de investigación centrados en el estudio y aplicación de nuevas tecnologías para abordar la transición energética del sector cerámico, encaminado hacia un escenario de bajas emisiones de CO2 como CerOh Strategies!, Hidroker y Energètic, estudio de las diferentes opciones de la industria cerámica para adaptar su proceso de fabricación al futuro escenario de bajo en carbono planteado para los próximos años.
La jornada ha continuado con el investigador de la UJI del Grupo de Energía y Materiales Avanzados del INAM, Francisco Fabregat, quien ha resaltado en su exposición que «mientras sigamos quemando combustibles fósiles, los índices de CO2 continuarán subiendo y contribuyendo al cambio climático», y ha añadido que «cuando pasamos el hidrógeno a líquido, el cambio es total, facilitando el transporte y con un almacenamiento a coste cero». Seguidamente la investigadora del Grupo de Semiconductores Avanzados del INAM, Eva Barea, ha señalado que «está demostrado que con los nanocristales de perovskita con haluro metálico podemos reducir el CO2, y mediante diferentes métodos de síntesis de la perovskita, podremos conseguir que tenga unos niveles energéticos determinados y hagan una reacción fotocatalítica concreta». 
El evento ha avanzado con la intervención del fundador de la empresa spin-off 2D-Match e investigador distinguido por la Universitat de València, Gonzalo Abellán, quien ha destacado que «tenemos una industria que funciona como un tiro, pero que se va a ver sometida a un muro, pudiendo pasar con éxito o desaparecer. La solución a la problemática energética va a depender de la localización». A continuación la investigadora del grupo de Ingeniería Química y Tecnología de Materiales (Chemtech) y colaboradora de la empresa Gestión de Ecosistemas Agrícolas (GEA), Carolina Clausell, ha destacado durante su presentación que «el tratamiento del A2 mejora el metabolismo vegetal en condiciones de estrés y aumenta la supervivencia de la planta en condiciones de cambio climático», y ha añadido que «el efecto del A2, en condiciones optimas, mejora la eficiencia hídrica y la tasa fotosintética e incrementa la fijación de CO2».
Finalmente, el director de Espaitec y gerente de la Fundació General de la Universitat Jaume I, Juan A. Bertolín, ha presentado la plataforma de retos del programa Innotransfer y ha agradecido a los participantes, presenciales y online, su interés en la jornada y les ha animado ha seguir las evoluciones del programa.
INNOTRANSFER
Innotransfer es una iniciativa multisectorial de innovación abierta y gestión colectiva que tiene como fin promover el proceso de la transferencia de conocimiento y tecnología de los grupos de investigación de las universidades públicas de  Comunitat Valenciana al ecosistema empresarial de nuestro territorio en sectores económicos clave como hábitat sostenible; agroalimentación; movilidad sostenible y automoción; tecnologías habilitadoras; salud; infraestructuras; y turismo inteligente, pilotado por los parques científicos y tecnológicos de la Comunitat Valenciana y en el que participan también las principales asociaciones empresariales y la red de Institutos Tecnológicos REDIT estando financiado por la Agencia Valenciana de la Innovación (AVI). El próximo 22 de junio Innotransfer abordará los retos de transformación urbana del Ayuntamiento de València, jornada que organiza la Ciudad de la Innovación de la Universitat Politècnica de València.