Valencià:
Aquest diumenge 20 de novembre i coincidint amb la realització de la Marató de València Fundació Trinidad Alfonso EDP, l'equip d'investigació CRS de la Universitat Jaume I ha dut a terme un estudi de camp entre 100 corredors i corredores de l'emblemàtica prova de la nostra comunitat.
L'estudi va començar a la fira del corredor el divendres 18 i el dissabte 19 de novembre amb una bateria de test que incloïen una mesura del pes dels atletes, l'anàlisi de la seua força explosiva amb un salt vertical, analítiques de sang i orina i la col·locació d'un pulsòmetre GPS i un acceleròmetre que els corredors havien de dur durant tota la cursa.
La jornada del 20 de novembre va començar ben de matí, ja que a les 7.00 hores estaven citats els corredors per a entregar una mostra d'orina i registrar el seu pes previ a la realització de la marató. Hores després, anaven arribant a meta per a finalitzar les proves després de la cursa. Aquestes proves van consistir en una nova mesura del seu pes corporal, una enquesta i anàlisi clínica sobre la seua hidratació durant la marató, un salt vertical per a mesurar la  força i una analítica de sang i orina.
Ara arranca la part més important de la investigació, ja que durant la setmana del 21 al 27 de novembre els corredors, que en arribar a meta van ser assignats a un grup de treball, duran a terme entrenaments de carrera contínua, treball sense impacte amb cintes el·líptiques o simplement un descans d'activitat esportiva que permetran conèixer als investigadors quin mètode és el més efectiu per a recuperar-se d'un esforç tan gran. Això es podrà mesurar analitzant la seua sang durant els entrenaments i comparant-la amb les mostres recollides anteriorment.

Español:
Este domingo 20 de noviembre y coincidiendo con la realización del Maratón de Valencia Fundación Trinidad Alfonso EDP, el equipo de investigación CRS de la Universitat Jaume I ha llevado a cabo un estudio de campo entre 100 corredores y corredoras de la emblemática prueba de nuestra comunidad.
El estudio empezó en la feria del corredor el viernes 18 y el sábado 19 de noviembre con una batería de tests que incluían una medida del peso de los atletas, el análisis de su fuerza explosiva con un salto vertical, analíticas de sangre y orina y la colocación de un pulsómetro GPS y un acelerómetro que los corredores llevarían durante toda la carrera.
La jornada del 20 de noviembre empezó bien temprano, puesto que a las 7.00 horas estaban citados los corredores para entregar una muestra de orina y registrar su peso previo a la realización del maratón. Horas después iban llegando a meta para finalizar las pruebas postcarrera. Dichas pruebas consistieron en una nueva medida de su peso corporal, una encuesta y análisis clínico sobre su hidratación durante el maratón, un salto vertical para medir su fuerza y una analítica de sangre y orina.
Ahora arranca la parte más importante de la investigación, puesto que durante la semana del 21 al 27 de noviembre los corredores, que al llegar a meta fueron asignados a un grupo de trabajo, llevarán a cabo entrenamientos de carrera continua, trabajo sin impacto con cintas elípticas o simplemente un descanso de actividad deportiva que permitirán conocer a los investigadores qué método es el más efectivo para recuperarse de un esfuerzo tan grande. Esto se podrá medir analizando su sangre durante los entrenamientos y comparándola con las muestras recogidas anteriormente.