Valencià:
La Fundació Isonomia de la Universitat Jaume I ha celebrat el vintè aniversari del Seminari Internacional contra la Violència de Gènere, que enguany porta per títol «Les dones com a subjectes de les violències masclistes: veus, estratègies i recursos», en el qual s’ha buscat donar veu a dones supervivents d’aquesta violència i a organitzacions que treballen amb elles i per a elles, per a avançar així en el disseny i implementació d’estratègies i mesures dirigides a corregir les violències masclistes.
La vicerectora de Responsabilitat Social, Polítiques Inclusives i Igualtat de l’UJI, Elsa González Esteban, junt amb la directora del seminari, María José Senent, ha inaugurat el seminari i ha destacat que «les universitats tenen un paper essencial en la investigació i anàlisi de les arrels estructurals d’aquestes violències, un debat acadèmic que ha de servir d’eina per a generar consciència i possibilitar canvis que transformen una realitat encara marcada per les violències masclistes». En aquesta línia, ha posat en relleu la importància fonamental que té l’educació en la desarticulació de les arrels de la violència a través de la formació en igualtat i el qüestionament dels estereotips.
Així mateix, la vicerectora ha volgut destacar, arran de la temàtica d’aquesta edició del seminari, com les dones no són sols víctimes, sinó també protagonistes de les lluites per a erradicar-les. Això no obstant, ha remarcat que «aquest esforç no és sols una tasca de dones, sinó que requereix el compromís de totes i tots».
En el marc del seminari, s'ha fet lliurament del XX Premi Isonomia contra la violència de gènere, atorgat en aquesta edició a l’associació sense ànim de lucre Alanna, creada en 1998 amb l’objectiu de treballar juntament amb dones i xiquetes, xiquets i adolescents en situació de vulnerabilitat social per estar immerses en situacions de violència masclista amb la filosofia de realitzar una intervenció circular i amb l’objectiu d'aconseguir la superació de les desigualtats entre homes i dones, des d'una perspectiva de gènere, infància i trauma.
L’associació va crear en 2005 el primer Centre d’Atenció Integral a Dones i Infants Víctimes de la Violència de Gènere i Agressions Sexuals, i des dels seus inicis han fet intervencions amb prop de 18.000 dones i 6.000 xiquets, xiquetes i adolescents. També ha impulsat la primera empresa d’inserció de la Comunitat Valenciana «Integras. Tú» que forma, contracta i acompanya dones víctimes de la violència de gènere i dones prostituïdes, i és pionera en la formació i posada en marxa de punts i patrulles violeta, entre altres accions.
A continuació, Victoria A. Ferrer, catedràtica de Psicologia Social de Gènere de la Universitat de les Illes Balears, ha oferit la conferència inaugural en la qual ha fet una anàlisi de les «llums i ombres» dels 20 anys de la Llei de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere.
Alguns dels aspectes positius que ha citat han sigut el fet que s’aprovara per unanimitat i el seu enfocament integral, amb un important pes de la prevenció i mesures per la recuperació de les dones i la reeducació dels maltractadors. Tot i això, la catedràtica ha afirmat que «el problema més gran ha sigut que aquesta llei no s’ha desenvolupat en la seua totalitat. Eixa unanimitat no s’ha traduït en el que cabia esperar i, en canvi, s’han produït resistències judicials, a més de frens i bloquejos de caràcter polític, més per omissió que per acció, amb una falta d’implementació per exemple de polítiques educatives».
Un altre aspecte que ha mencionat Victoria A. Ferrer ha sigut com la crisi econòmica del 2008 es va utilitzar com a «excusa per a no desenvolupar aquestes accions», i com el discurs de l’austeritat es va utilitzar per a «arrasar polítiques d’igualtat o actuacions relacionades amb el feminisme».
En la vessant positiva, ha nomenat el Pacte d’Estat contra la Violència de Gènere aprovat en 2017, que ha comportat una millora en el finançament, o el Conveni d’Istanbul, de 2011, sobre prevenció i lluita contra la violència contra les dones i la violència domèstica. També ha fet referència a normatives que regulen altres formes de violència cap a les dones, com ara l’assetjament sexual, i modificacions que s’han aprovat al llarg d’aquests anys que, per exemple, han reconegut als fills i filles com a víctimes de la violència de gènere.
Les resistències socials ha sigut l’últim dels temes que ha abordat la catedràtica, sobre el qual ha afirmat que «les inèrcies, els mites i la misogínia estan pertot arreu». En aquest sentit, ha assenyalat que «els negacionismes no és que neguen l’existència del fet, sinó que neguen l’existència del problema social. Remeten a un problema individual i no estructural». Així, ha afegit que «quan aquestes resistències s’exerceixen des de posicions de poder, això pot comportar greus conseqüències perquè es legitimen certs actes».
Sobre les resistències socials, també ha posat l’accent en com la reacció patriarcal als avanços en igualtat té el «caldo de cultiu perfecte a Internet, un espai que és un altaveu des de l’anonimat i on es canalitzen els missatges d’odi i misogínia, i això és extremadament perillós».
Finalment, ha incidit en la importància de seguir treballant i, especialment, d’involucrar-hi els homes i que hi tinguen un paper actiu.
Fotografies

Español:
La Fundación Isonomia de la Universitat Jaume I ha celebrado el vigésimo aniversario del Seminario Internacional contra la Violencia de Género, que este año lleva por título «Las mujeres como sujetos de las violencias machistas: voces, estrategias y recursos» en el que se ha buscado dar voz en mujeres supervivientes de esta violencia y a organizaciones que trabajan con y para ellas para avanzar así en el diseño e implementación de estrategias y medidas dirigidas a corregir las violencias machistas.
La vicerrectora de Responsabilidad Social, Políticas Inclusivas e Igualdad de la UJI, Elsa González Esteban, junto a la directora del seminario, María José Senent, ha inaugurado el seminario y ha destacado que «las universidades tienen un papel esencial en la investigación y análisis de las raíces estructurales de estas violencias, un debate académico que tiene que servir de herramienta para generar conciencia y posibilitar cambios que transformen una realidad todavía marcada por las violencias machistas». En esta línea, ha puesto de relieve la importancia fundamental que tiene la educación en la desarticulación de las raíces de la violencia a través de la formación en igualdad y el cuestionamiento de los estereotipos.
Así mismo, la vicerrectora ha querido destacar, a raíz de la temática de esta edición del seminario, cómo las mujeres no son solos víctimas, sino también protagonistas de las luchas para erradicarlas. No obstante, ha remarcado que «este esfuerzo no es solo una tarea de mujeres, sino que requiere el compromiso de todas y todos».
En el marco del Seminario, se ha hecho entrega del XX Premio Isonomia contra la violencia de género, otorgado en esta edición a la asociación sin ánimo de lucro Alanna, creada en 1998 con el objetivo de trabajar junto a mujeres y niñas, niños y adolescentes en situación de vulnerabilidad social por estar inmersas en situación de violencia machista con la filosofía de realizar una intervención circular y con el objetivo de conseguir la superación de las desigualdades entre hombres y mujeres, desde una perspectiva de género, infancia y trauma.
La asociación creó en 2005 el primer Centro de Atención Integral a Mujeres y Niñez Víctimas de la Violencia de Género y Agresiones Sexuales, y desde sus inicios han hecho intervenciones con cerca de 18.000 mujeres y 6.000 niños, niñas y adolescentes. También ha impulsado la primera empresa de inserción de la Comunidad Valenciana «Integras. Tú» que forma, contrata y acompaña a mujeres víctimas de la violencia de género y mujeres prostituidas, y es pionera en la formación y puesta en marcha de puntos y patrullas violeta, entre otras acciones.
A continuación, Victoria A. Ferrer, catedrática de Psicología Social de Género de la Universitat de les Illes Balears, ha ofrecido la conferencia inaugural en la que ha hecho un análisis de las «luces y sombras» de los 20 años de la Ley de Medidas de Protección Integral contra la Violencia de Género.
Algunos de los aspectos positivos que ha citado han sido el hecho de que se aprobara por unanimidad y su enfoque integral, con un importante peso de la prevención y medidas para la recuperación de las mujeres y la reeducación de los maltratadores. Aun así, la catedrática ha afirmado que «el mayor problema ha sido que esta ley no se ha desarrollado en su totalidad. Esa unanimidad no se ha traducido en lo que cabía esperar y, en cambio, se han producido resistencias judiciales, además de frenos y bloqueos de carácter político, más por omisión que por acción, con una falta de implementación por ejemplo de políticas educativas».
Otro aspecto que ha mencionado Victoria A. Ferrer ha sido cómo la crisis económica del 2008 se utilizó como «excusa para no desarrollar estas acciones», y cómo el discurso de la austeridad se utilizó para «llevarse por delante políticas de igualdad o actuaciones relacionadas con el feminismo».
En la vertiente positiva, ha nombrado el Pacto de Estado contra la Violencia de Género aprobado en 2017, que ha supuesto una mejora en la financiación, o el Convenio de Estambul, de 2011, sobre prevención y lucha contra la violencia contra la mujer y la violencia doméstica. También ha hecho referencia a normativas que regulan otras formas de violencia hacia las mujeres, como el acoso sexual, y modificaciones que se han aprobado a lo largo de estos años que, por ejemplo, han reconocido a los hijos e hijas como víctimas de la violencia de género.
Las resistencias sociales ha sido el último de los temas que ha abordado la catedrática, sobre el que ha afirmado que «las inercias, los mitos y la misoginia están en todas partes». En este sentido, ha señalado que «los negacionismos no es que nieguen la existencia del hecho, sino que niegan la existencia del problema social. Remiten a un problema individual y no estructural». Así, ha añadido que «cuando estas resistencias se ejercen desde posiciones de poder puede comportar graves consecuencias porque se legitiman ciertos actos».
Sobre las resistencias sociales, también ha hecho hincapié en cómo la reacción patriarcal a los avances en igualdad tiene el «caldo de cultivo perfecto en Internet, un espacio que es un altavoz desde el anonimato y donde se canalizan los mensajes de odio y misoginia, y esto es extremadamente peligroso».
Finalmente, ha incidido en la importancia de seguir trabajando y, especialmente, de involucrar a los hombres y que tengan un papel activo.
Fotografías