Valencià:
La Càtedra FACSA d'Innovació en el Cicle Integral de l'Aigua de la Universitat Jaume I ha celebrat un webinar sota el títol «Petjada hídrica», destinat a l'alumnat de secundària, en el qual, davant més de 200 estudiants d'ESO i batxillerat, s'ha explicat l'indicador mediambiental denominat «petjada hídrica» des de diverses perspectives.
Durant l'esdeveniment, s'ha proporcionat a l'alumnat de secundària una visió general d'aquest indicador, el qual avalua la quantitat i qualitat de l'aigua utilitzada per a produir aliments, roba i altres objectes de la vida quotidiana, sempre posant l'accent en hàbits i inquietuds de la joventut d'avui dia. Maite Aldaia, doctora i investigadora en petjada hídrica i sostenibilitat en l'Institut d'Innovació i Sostenibilitat en la Cadena Agroalimentària (IS-FOOD) de la Universitat Pública de Navarra (UPNA), ha subratllat que «l'objectiu d'aquest seminari és conscienciar i ajudar a comprendre com les activitats i productes es relacionen amb l'impacte associat a l'escassetat i contaminació de l'aigua. Fins ara, les campanyes de conscienciació s'han centrat en l'ús domèstic de l'aigua, si bé el consum i contaminació d'aquesta té una major importància en els productes que consumim. Comprendre això és la base per a una millor gestió dels recursos mundials d'aigua dolça».
Cal destacar que la petjada hídrica és un indicador que quantifica tant l'aigua procedent de la pluja (petjada hídrica verda), com l'aigua procedent dels rius i aqüífers (petjada hídrica blava) i la càrrega contaminant que es retorna al medi a través de l'aigua (petjada hídrica grisa). Per tant, per a poder avaluar la petjada hídrica, és essencial conèixer d'on ve l'aigua, a quin medi la retornem i les relacions que aquesta aigua té amb els ecosistemes pròxims.
Per a entendre la procedència de les aigües, es va explicar el cas de la província de Castelló, on els usos de les aigües subterrànies prevalen sobre les superficials. La doctora i investigadora de la Càtedra Facsa-UJI i hidrogeòloga Arianna Renau posa de manifest que «en la majoria de municipis de la província de Castelló el proveïment urbà prové de les aigües subterrànies, fins i tot l'agricultura de la zona també es proveeix en gran manera de l'aigua dels aqüífers; per tant, és essencial conèixer on resideix l'aigua i les relacions que té amb el medi que l'envolta, per a poder gestionar correctament aquest recurs tan preuat i essencial per a la vida».
En definitiva, les investigadores han aconseguit estimular la reflexió entre els estudiants i analitzar què es podria fer per a millorar la gestió de l'aigua tant a escala global com a escala local.
Aquest seminari online està emmarcat en les activitats que organitza la Càtedra FASCA d'Innovació en el Cicle Integral de l'Aigua de la Universitat Jaume I en el projecte europeu H2OMap Innovative Learning by Hydraulic Heritage Mapping.
https://www.catedradelagua.uji.es/
https://h2omap.uji.es/project/

Español:
La Cátedra FACSA de Innovación en el Ciclo Integral del agua de la Universitat Jaume I ha celebrado un webinar bajo el título «Huella hídrica», destinado al alumnado de secundaria, en el cual, ante más de 200 estudiantes de ESO y bachillerato, se ha explicado el indicador medioambiental denominado «huella hídrica» desde varias perspectivas.
Durante el evento, se ha proporcionado al alumnado de secundaria una visión general de este indicador, que evalúa la cantidad y calidad del agua utilizada para producir alimentos, ropa y otros objetos de la vida cotidiana, siempre haciendo hincapié en hábitos e inquietudes de la juventud de hoy en día. Maite Aldaia, doctora e investigadora en huella hídrica y sostenibilidad en el Instituto de Innovación y Sostenibilidad en la Cadena Agroalimentaria (IS-FOOD) de la Universidad Pública de Navarra (UPNA), ha subrayado que «el objetivo de este seminario es concienciar y ayudar a comprender cómo las actividades y productos se relacionan con el impacto asociado a la escasez y contaminación del agua. Hasta ahora, las campañas de concienciación se han centrado en el uso doméstico del agua, si bien el consumo y contaminación de esta tiene una mayor importancia en los productos que consumimos. Comprender esto es la base para una mejor gestión de los recursos mundiales de agua dulce».
Hay que destacar que la huella hídrica es un indicador que cuantifica tanto el agua procedente de la lluvia (huella hídrica verde), como el agua procedente de los ríos y acuíferos (huella hídrica azul) y la carga contaminante que se devuelve al medio a través del agua (huella hídrica gris). Por tanto, para poder evaluar la huella hídrica, es esencial conocer de dónde viene el agua, a qué medio la devolvemos y las relaciones que esta agua tiene con los ecosistemas próximos.
Para entender la procedencia de las aguas, se explicó el caso de la provincia de Castellón, donde los usos de las aguas subterráneas prevalecen sobre las superficiales. La doctora e investigadora de la Cátedra FACSA-UJI e hidrogeóloga Arianna Renau pone de manifiesto que «en la mayoría de municipios de la provincia de Castellón el abastecimiento urbano proviene de las aguas subterráneas, incluso la agricultura de la zona también se provee en gran medida del agua de los acuíferos; por tanto, es esencial conocer dónde reside el agua y las relaciones que tiene con el medio que la rodea, para poder gestionar correctamente este recurso tan preciado y esencial para la vida».
En definitiva, las investigadoras han conseguido estimular la reflexión entre los estudiantes y analizar qué se podría hacer para mejorar la gestión del agua tanto a escala global como local.
Este seminario online está enmarcado en las actividades que organiza la Cátedra FASCA de Innovación en el Ciclo Integral del Agua de la Universitat Jaume I en el proyecto europeo H2OMap Innovative Learning by Hydraulic Heritage Mapping.
https://www.catedradelagua.uji.es/
https://h2omap.uji.es/project/