Valencià:
L'Institut d'Investigació en Materials Avançats (INAM) de la Universitat Jaume I ha creat el laboratori «Reactor fotoelectroquímic per a la generació de combustibles solars i productes químics d'alt valor afegit». Aquest laboratori s'equipa amb el projecte «Síntesi de productes químics d'alt valor afegit i valorització de residus a partir d'energies renovables» coordinat per Juan Bisquert, director de l’INAM, i finançat per la Generalitat Valenciana i cofinançat per la Unió Europea a través del Programa Operatiu del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) de la Comunitat Valenciana 2014-2020.
La Universitat Jaume I assumirà el cost de la instal·lació elèctrica, línies de gasos, vitrines d'extracció i mobiliari de laboratori. El laboratori, disponible des de desembre de 2019, ocupa una àrea de 40 m2 en l'edifici d'Investigació I de la Universitat Jaume I i està orientat al desenvolupament de processos fotoelectrocatalítics per a la producció de compostos químics d'alt valor afegit i valorització de residus, a una escala rellevant per a la realització de proves prèvies a la seua aplicació industrial. El propòsit principal és realitzar la síntesi de combustibles líquids i/o gasosos (hidrogen, metà, etanol), donant lloc a generació de combustibles com ara metà o etanol a partir d'energies renovables mitjançant la captura de CO2, de l'atmosfera o dels gasos de combustió. Així mateix, es realitzarà la conversió de CO2 en combustibles o molècules orgàniques de valor agregat que ha despertat un gran interès en els últims anys.
Aquesta iniciativa sorgeix com una línia d'investigació transversal en l’INAM que integra l'experiència dels diferents equips d'investigació en la síntesi de materials, processos fotoactivats, electroquímica, enginyeria química i catàlisi, en estreta cooperació amb l'Institut de Tecnologia Ceràmica (ITC), que allotja les infraestructures d'impressió 3D del projecte.

El muntatge del laboratori està coordinat per l'investigador Sixto Giménez i consisteix en un reactor fotoelectrocatalític connectat a un bipotenciostat capaç d'operar a corrents de fins a 20 amperes, un cromatògraf de gasos que inclou dos detectors TCD (Thermal Conductivity Detector) i un detector FID (Flame Ionization Detector) per a la quantificació de gasos com H2, O2, CO, CO2, CH4, etc., i un cromatògraf de líquids (HPLC) per a la quantificació de compostos orgànics derivats de processos d'oxidació d'alcohols aromàtics, amines i imines aromàtiques, etc.
El cost dels equips adquirits en 2019 ascendeix a quasi 200.000 euros. L'any 2020, aquest laboratori es completarà amb un equip de deposició de capes amb resolució atòmica (Atomic Layer Deposition) per a la preparació de capes nanomètriques de materials amb aplicació en catàlisis basats en òxids, nitrurs i calcogenurs i amb un càmera CCD (Charge Couple Device) intensificada amb espectròmetre per a analitzar l'absorció i fluorescència dels sistemes d’interès en estat estacionari i amb resolució temporal. El cost de les inversionsFEDER estimades per a 2020 ascendeix a 134.000 euros. El laboratori s'equiparà, a més, amb xicotets equips finançats amb altres fons.

Español:
El Instituto de Investigación en Materiales Avanzados (INAM) de la Universitat Jaume I ha creado el laboratorio «Reactor fotoelectroquímico para la generación de combustibles solares y productos químicos de alto valor añadido». Este laboratorio se equipa con el proyecto «Síntesis de productos químicos de alto valor añadido y valorización de residuos a partir de energías renovables» coordinado por Juan Bisquert, director del INAM, y financiado por la Generalitat Valenciana i cofinanciado por la Unión Europea a través del Programa Operativo del Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER) de la Comunitat Valenciana 2014-2020.
La Universitat Jaume I asumirá el coste de la instalación eléctrica, líneas de gases, vitrinas de extracción y mobiliario de laboratorio. El laboratorio, disponible desde diciembre de 2019, ocupa un área de 40 m2 en el edificio de Investigación I de la Universitat Jaume I y está orientado al desarrollo de procesos fotoelectrocatalíticos para la producción de compuestos químicos de alto valor añadido y valorización de residuos, a una escala relevante para la realización de pruebas previas a su aplicación industrial. El propósito principal es realizar la síntesis de combustibles líquidos y/o gaseosos (hidrógeno, metano, etanol), dando lugar a generación de combustibles como metano o etanol a partir de energías renovables mediante la captura de CO2, de la atmósfera o de los gases de combustión. Asimismo, se realizará la conversión de CO2 en combustibles o moléculas orgánicas de valor agregado que ha despertado un gran interés en los últimos años. Esta iniciativa surge como una línea de investigación transversal en el INAM que integra la experiencia de los distintos equipos de investigación en la síntesis de materiales, procesos fotoactivados, electroquímica, ingeniería química y catálisis, en estrecha cooperación con el Instituto de Tecnología Cerámica (ITC), que aloja las infraestructuras de impresión 3D del proyecto.
El montaje del laboratorio está coordinado por el investigador Sixto Giménez y consiste en un reactor fotoelectrocatalítico conectado a un bipotenciostato capaz de operar a corrientes de hasta 20 amperios, un cromatógrafo de gases que incluye dos detectores TCD (Thermal Conductivity Detector) y un detector FID (Flame Ionization Detector) para la cuantificación de gases como H2, O2, CO, CO2, CH4, etc., y un cromatógrafo de líquidos (HPLC) para la cuantificación de compuestos orgánicos derivados de procesos de oxidación de alcoholes aromáticos, aminas e iminas aromáticas, etc.
El coste de los equipos adquiridos en 2019 asciende a casi 200.000 euros. En el año 2020, este laboratorio se completará con un equipo de deposición de capas con resolución atómica (Atomic Layer Deposition) para la preparación de capas nanométricas de materiales con aplicación en catálisis basados en óxidos, nitruros y calcogenuros y con un cámara CCD (Charge Couple Device) intensificada con espectrómetro para analizar la absorción y fluorescencia de los sistemas de interés en estado estacionario y con resolución temporal. El coste de las inversiones FEDER estimadas para 2020 asciende a 134.000 euros. El laboratorio se equipará además con pequeños equipos financiados con otros fondos.