Valencià:
La Càtedra UNESCO de Filosofia per a la Pau de la Universitat Jaume I ha organitzat la jornada Gènere i Cultura de Pau: «Alternatives per a afrontar la violència sexual», coincidint amb el Dia Internacional de les Dones per la Pau i el Desarmament, amb l’objectiu de manifestar la importància de la inclusió del gènere en la construcció de les cultures de pau i les alternatives per a afrontar la violència sexual, des de diversos àmbits i disciplines.
L’acte ha comptat amb tres expertes en aquesta matèria, les quals han aportat un enfocament des d'un punt de vista de la cultura per a fer les paus i facilitar coneixements, eines i alternatives en afrontar-la. 
La magistrada Mª Auxiliadora Díaz ha obert les ponències amb la intervenció «Els delictes contra la llibertat sexual en l’era del consentiment» on ha aportat un enfocament legislatiu de la violència sexual a Espanya. Ha començat compartint les dades actuals de la desigualtat i la violència sexual i ha comentat la necessitat que tot es considere agressió sexual i no distingir entre abús i agressió sexual. Ha revelat que s’ha tardat «quasi 10 anys a incorporar el concepte de violència sexual dins de l'ordenament jurídic espanyol perquè tot allò que sona a gènere molesta».
Seguidament, s’ha aproximat al concepte de consentiment i ha afirmat que «el nostre Tribunal Suprem amb caràcter previ a aquesta entrada en vigor de la llei ja parlava que l'agressió sexual dins de la parella, ex parella o en el matrimoni era constitutiu de delicte». 
També ha explicat la situació de la Llei Orgànica de Garantia Integral de Llibertat Sexual, la qual ha diluït la seua essència; la incorporació de la incidència de les plataformes digitals en la Llei d'enjudiciament criminal, que autoritza als jutjats el bloqueig de contingut il·lícit; i els tipus de penes segons el Codi Penal: l’agressió sexual, la violació, els agreujaments i les agressions sexuals a menors de 16 anys. 
Ha conclòs la seua intervenció amb un missatge clar: «quan les dones van als jutjats a dir que són víctimes de qualsevol delicte contra la llibertat sexual no són mentides». Cal «aplicar amb perspectiva de gènere la norma i que entre tots siguem molts menys tolerants amb la prostitució, amb la maternitat subrogada i amb la pornografia», ha afegit per finalitzar. 
La segona ponència, sota el títol «La sexualitat humana com a oci desviat: ciber porno, porno robòtic i meta-porno», ha estat a càrrec de Myriam Herrera, professora titular de la Universidad de Sevilla,  qui ha realitzat un recorregut sobre les raons que han conduït a l'actual societat pornificada, i les seues representacions desigualitàries de gènere, en el desbordat consum de porno i en l'aparició de noves formes de criminalitat sexual contra dones i xiquetes. 
Ha revisat les connexions entre pornografia i violència i ha incidit en la imminent onada de pornografia en realitat virtual i les manifestacions criminals de nova generació, com la pornografia amb menors en viu o la dubtosa bio-ètica dels robots sexuals o els ninots infanto-morfs. 
La jornada ha finalitzat amb la xarrada «Models de suport i assistència a víctimes de delictes sexuals» de María Morilla, assessora jurídica del Servei d'Assistència a les Víctimes en Andalusia (SAVA), coneixedora de primera mà de les successives reformes legislatives en matèria de la violència contra la dona, que ha comentat l'evolució de la sensibilitat en els jutjats en tots els operadors jurídics i policials. 
En primer lloc, ha exposat els diversos models d’assistència a víctimes de violència sexual de la Unió Europea i ha recalcat que «hi ha països que no tenen un servei general d'assistència a víctimes com per exemple Itàlia». A continuació, s’ha centrat en Espanya, concretament en el SAVA, del qual ha mostrat el funcionament i les tasques que fa. Ha explicat que naix «de la preocupació de la victimització secundària de les dones víctimes de violència sexual» i que compta amb professionals de diverses disciplines. 
A més, ha abordat les diferents actuacions de caràcter general que ofereix el servei, però també les actuacions tant de caràcter psicològic i jurídic, on entren les mesures de protecció i de caràcter social. També ha reflexionat sobre la importància de l’Estatut de la víctima del delicte, ja que suposa la primera regulació nacional d’obligatorietat d'avaluar individualment a cada víctima, passant «a tindre un paper protagonista i no sols d’objecte de reparació de danys», i posant el focus en què «la reparació de les víctimes del delicte comença per no fer més mal».
La ponent també ha explicat com realitzen l'assistència en la intervenció de les víctimes i fins i tot ha compartit casos de declaracions on l’ús de videoconferències o la Sala Gesell són molt útils. Finalment, ha assenyalat la importància del sistema VIOGEN, que permet un seguiment de la situació de la víctima per tota Espanya.

Español:
La Cátedra UNESCO de Filosofía para la Paz de la Universitat Jaume I ha organizado la jornada Género y Cultura de Paz: «Alternativas para afrontar la violencia sexual», coincidiendo con el Día Internacional de las Mujeres por la Paz y el Desarme, con el objetivo de manifestar la importancia de la inclusión del género en la construcción de las culturas de paz y las alternativas para afrontar la violencia sexual, desde varios ámbitos y disciplinas.
El acto ha contado con tres expertas en esta materia, quienes han aportado un enfoque desde un punto de vista de la cultura para hacer las paces y facilitar conocimientos, herramientas y alternativas al afrontarla.
La magistrada Mª Auxiliadora Díaz ha abierto las ponencias con la intervención «Los delitos contra la libertad sexual en la era del consentimiento» donde ha aportado un enfoque legislativo de la violencia sexual en España. Ha empezado compartiendo los datos actuales de la desigualdad y la violencia sexual y ha comentado la necesidad de que todo se considere agresión sexual y no distinguir entre abuso y agresión sexual. Ha revelado que se ha tardado «casi 10 años en incorporar el concepto de violencia sexual dentro del ordenamiento jurídico español porque todo lo que suena a género molesta».
Seguidamente, se ha aproximado al concepto de consentimiento y ha afirmado que «nuestro Tribunal Supremo con carácter previo a esta entrada en vigor de la ley ya hablaba de que la agresión sexual dentro de la pareja, ex pareja o en el matrimonio era constitutivo de delito».
También ha explicado la situación de la Ley Orgánica de Garantía Integral de Libertad Sexual, la cual ha diluido su esencia; la incorporación de la incidencia de las plataformas digitales en la Ley de enjuiciamiento criminal, que autoriza a los juzgados el bloqueo de contenido ilícito; y los tipos de penas según el Código Penal: la agresión sexual, la violación, los agravios y las agresiones sexuales a menores de 16 años.
Ha concluido su intervención con un mensaje claro: «cuando las mujeres van a los juzgados a decir que son víctimas de cualquier delito contra la libertad sexual no son mentiras». Hay que «aplicar con perspectiva de género la norma y que entre todos seamos mucho menos tolerantes con la prostitución, con la maternidad subrogada y con la pornografía», ha añadido para finalizar.
La segunda ponencia, bajo el título «La sexualidad humana como ocio desviado: ciber porno, porno robótico y meta-porno», ha sido a cargo de Myriam Herrera, profesora titular de la Universidad de Sevilla, quien ha realizado un recorrido sobre las razones que han conducido a la actual sociedad pornificada, y sus representaciones desigualitarias de género, en el desbordado consumo de porno y en la aparición de nuevas formas de criminalidad sexual contra mujeres y niñas.
Ha revisado las conexiones entre pornografía y violencia y ha incidido en la inminente oleada de pornografía en realidad virtual y las manifestaciones criminales de nueva generación, como la pornografía con menores en vivo o la dudosa bioética de los robots sexuales o los muñecos infanto-morfos.
La jornada ha finalizado con la charla «Modelos de apoyo y asistencia a víctimas de delitos sexuales» de María Morilla, asesora jurídica del Servicio de Asistencia a las Víctimas en Andalucía (SAVA), conocedora de primera mano de las sucesivas reformas legislativas en materia de la violencia contra la mujer, que ha comentado la evolución de la sensibilidad en los juzgados en todos los operadores jurídicos y policiales.
En primer lugar, ha expuesto los diversos modelos de asistencia a víctimas de violencia sexual de la Unión Europea y ha recalcado que «hay países que no tienen un servicio general de asistencia a víctimas como por ejemplo Italia». A continuación, se ha centrado en España, concretamente en el SAVA, del que ha mostrado el funcionamiento y las tareas que hace. Ha explicado que nace «de la preocupación de la victimización secundaria de las mujeres víctimas de violencia sexual» y que cuenta con profesionales de varias disciplinas.
Además, ha abordado las diferentes actuaciones de carácter general que ofrece el servicio, pero también las actuaciones tanto de carácter psicológico y jurídico, donde entran las medidas de protección y de carácter social. También ha reflexionado sobre la importancia del Estatuto de la víctima del delito, puesto que supone la primera regulación nacional de obligatoriedad de evaluar individualmente a cada víctima, pasando «a tener un papel protagonista y no solo de objeto de reparación de daños», y poniendo el foco en que «la reparación de las víctimas del delito empieza por no hacer más daño».
La ponente también ha explicado cómo realizan la asistencia en la intervención de las víctimas e incluso ha compartido casos de declaraciones donde el uso de videoconferencias o la Sala Gesell son muy útiles. Finalmente, ha señalado la importancia del sistema VIOGEN, que permite un seguimiento de la situación de la víctima por toda España.