Valencià:
Un centenar de catedràtics i professors de 33 universitats espanyoles ha fet públic un manifest en el qual es reivindica una major formació en matèria de comunicació per als futurs mestres. El manifest, titulat «La educomunicación en España: un reto urgente para la sociedad digital», ha sigut promogut pel catedràtic d'Educació de la Universitat de Huelva Ignacio Aguaded i pel catedràtic de Comunicació Audiovisual de la Universitat Jaume I de Castelló Javier Marzal, i pot llegir-se íntegre des de la pàgina web https://www.edu-comunicacion.es. Així mateix, els promotors han posat en marxa una recollida pública de signatures de suport a través de la plataforma Change.org, a la qual es pot accedir des de l'adreça http://chng.it/PZ5ynKNYB4.


Segons es recull en el manifest, l'alfabetització mediàtica continua sent una matèria pendent en el sistema educatiu espanyol després de quasi 50 anys de democràcia, una manca que s'ha vist agreujada per la pandèmia del coronavirus, que ha posat de manifest que les administracions educatives i la majoria de centres educatius no estaven preparats per a afrontar un nou escenari en el qual les tecnologies aplicades a l'educació i l'adquisició de competències mediàtiques han resultat essencials. En aquest sentit, els experts en educació i comunicació asseguren que la crisi sanitària ha vingut acompanyada «d’una altra pandèmia informativa», relacionada amb la propagació de faules, mentides i fake news, que estan inundant les xarxes socials des de fa anys, i a la qual s'han d'enfrontar tant el sistema educatiu com el sistema mediàtic.
La petició del grup d'experts va en la línia de les manifestacions de la UNESCO, de la Comissió i del Parlament europeus, que fa anys que insisteixen en la necessitat de potenciar l'alfabetització mediàtica per a convertir Europa en una economia del coneixement més competitiva i inclusiva. Aquesta alfabetització mediàtica s'entén com la capacitat d'usar i comprendre críticament els diferents mitjans de comunicació en els seus múltiples contextos. Per a això, és necessari formar els futurs educadors en un conjunt de competències digitals específiques que no s'inclouen en l'actualitat en els plans d'estudi dels graus en Mestre/a d’Educació Infantil i d'Educació Primària, així com tampoc en els del Màster Universitari de Professorat d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, Formació Professional i Ensenyaments d'Idiomes. Aquesta situació, assenyalen els signants del manifest, és un «greu anacronisme» d'aqueixa formació universitària davant l'actual omnipresència de les pantalles i de la imatge, i la utilització intensiva d'Internet i de les xarxes socials. En la seua opinió, la formació mediàtica i audiovisual «té un enorme valor estratègic per a aconseguir el desenvolupament autèntic de la Societat del Coneixement, amb una rellevància només comparable a la necessitat de comptar amb un sistema comunicatiu i audiovisual sòlid, sanejat, plural, lliure de control governamental i de corrupció».
Per tot això, el centenar de docents reclama aplicar la Recomanació 2009/625/CE de la Unió Europea a tot el sistema educatiu, des de l'educació infantil fins al batxillerat, i situar l'alfabetització mediàtica en una posició central i transversal del currículum. També demanden reforçar la formació de professorat en l'educació de i amb els mitjans audiovisuals, avui plenament digitals, així com entendre que l'educació mediàtica no es redueix a l'estudi d'aspectes tècnics, a l'ús de dispositius i programes, sinó que remet sobretot a la promoció de valors democràtics i al foment d'una actitud cívica i crítica davant els mitjans.
En aquesta mateixa línia, consideren que una proposta innovadora que donaria solució a la situació actual seria la creació de dobles graus en Mestre/a en Educació i Comunicació, ja que permetria la creació de noves vies de col·laboració no sols en l'àmbit de la docència, sinó també en els de la investigació i de la transferència. Amb aquest doble grau es formaria educadors amb altes competències comunicatives, un perfil professional que pot tindre una alta demanda en els pròxims anys en els centres educatius, però també en sectors relacionats com són l'editorial o l'audiovisual.


Així mateix, els signants del manifest també reclamen que des del Ministeri d'Educació i des del d'Universitats es facen els passos necessaris per a la revisió del Màster Universitari de Professorat d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, Formació Professional i Ensenyaments d'Idiomes.
El manifest conclou assegurant que és hora que es produïsquen «avanços ferms» en el desenvolupament de l'educació mediàtica a Espanya, ja que les seues universitats disposen de les eines, les investigacions prèvies i els coneixements necessaris per a això, i «només es necessita la voluntat decidida dels responsables de les administracions educatives i dels equips rectorals». En la seua opinió, és el moment d'una necessària política pública per a «fomentar la formació curricular en educació i la comunicació com a eixos essencials del nostre progrés ciutadà».

Español:
Un centenar de catedráticos y profesores de 33 universidades españolas ha hecho público un manifiesto en el que se reivindica una mayor formación en materia de comunicación para los futuros maestros y maestras. El manifiesto, titulado «La educomunicación en España: un reto urgente para la sociedad digital», ha sido promovido por el catedrático de Educación de la Universidad de Huelva Ignacio Aguaded y por el catedrático de Comunicación Audiovisual de la Universitat Jaume I de Castellón Javier Marzal, y puede leerse íntegro desde la página web https://www.edu-comunicacion.es. Asimismo, los promotores han puesto en marcha una recogida pública de firmas de apoyo a través de la plataforma Change.org, a la que se puede acceder desde la dirección http://chng.it/PZ5ynKNYB4.
Según se recoge en el manifiesto, la alfabetización mediática sigue siendo una materia pendiente en el sistema educativo español tras casi 50 años de democracia, una carencia que se ha visto agravada por la pandemia del coronavirus, que ha puesto de manifiesto que las administraciones educativas y la mayoría de centros educativos no estaban preparados para afrontar un nuevo escenario en el que las tecnologías aplicadas a la educación y la adquisición de competencias mediáticas han resultado esenciales. En este sentido, los expertos en educación y comunicación aseguran que la crisis sanitaria ha venido acompañada de «otra pandemia informativa», relacionada con la propagación de bulos, mentiras y fake news, que están inundando las redes sociales desde hace años, y a la que se tienen que enfrentar tanto el sistema educativo como el sistema mediático.
La petición del grupo de expertos va en la línea de las manifestaciones de la UNESCO, de la Comisión y del Parlamento europeos, que llevan años insistiendo en la necesidad de potenciar la alfabetización mediática para convertir a Europa en una economía del conocimiento más competitiva e inclusiva. Esta alfabetización mediática se entiende como la capacidad de usar y comprender críticamente los diferentes medios de comunicación en sus múltiples contextos. Para ello, es necesario formar a los futuros educadores en un conjunto de competencias digitales específicas que no se incluyen en la actualidad en los planes de estudio de los grados en Maestro/a en Educación Infantil y de Educación Primaria, así como tampoco en los del Máster Universitario de Profesorado de Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato, Formación Profesional y Enseñanzas de Idiomas. Esta situación, señalan los firmantes del manifiesto, es un «grave anacronismo» de esa formación universitaria ante la actual omnipresencia de las pantallas y de la imagen, y la utilización intensiva de Internet y de las redes sociales. En su opinión, la formación mediática y audiovisual «tiene un enorme valor estratégico para lograr el desarrollo auténtico de la Sociedad del Conocimiento, con una relevancia solo comparable a la necesidad de contar con un sistema comunicativo y audiovisual sólido, saneado, plural, libre de control gubernamental y de corrupción».
Por todo ello, el centenar de docentes reclama aplicar la Recomendación 2009/625/CE de la Unión Europea a todo el sistema educativo, desde la educación infantil hasta el bachillerato, y situar la alfabetización mediática en una posición central y transversal del currículum. También demandan reforzar la formación de profesorado en la educación de y con los medios audiovisuales, hoy plenamente digitales, así como entender que la educación mediática no se reduce al estudio de aspectos técnicos, al uso de dispositivos y programas, sino que remite sobre todo a la promoción de valores democráticos y al fomento de una actitud cívica y crítica ante los medios.
En esta misma línea, consideran que una propuesta innovadora que daría solución a la situación actual sería la creación de dobles grados en Maestro/a en Educación y Comunicación, ya que permitiría la creación de nuevas vías de colaboración no solo en el ámbito de la docencia, sino también en los de la investigación y de la transferencia. Con este doble grado se formaría a educadores con altas competencias comunicativas, un perfil profesional que puede tener una alta demanda en los próximos años en los centros educativos, pero también en sectores relacionados como el editorial o el audiovisual.
Asimismo, los firmantes del manifiesto también reclaman que desde el Ministerio de Educación y desde el de Universidades se den los pasos necesarios para la revisión del Máster Universitario de Profesorado de Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato, Formación Profesional y Enseñanzas de Idiomas.
El manifiesto concluye asegurando que es hora de que se produzcan «avances firmes» en el desarrollo de la educación mediática en España, ya que sus universidades disponen de las herramientas, las investigaciones previas y los conocimientos necesarios para ello, y «solo se necesita la voluntad decidida de los responsables de las administraciones educativas y de los equipos rectorales». En su opinión, es el momento de una necesaria política pública para «fomentar la formación curricular en educación y la comunicación como ejes esenciales de nuestro progreso ciudadano».