Valencià:
Des de la seua creació, la Universitat Jaume I ha sigut sempre pionera en l'àmbit de les noves tecnologies, un tret distintiu que ja quedava palès amb la creació del primer web d'Espanya en els temps en què la informàtica encara era una gran desconeguda per al gran públic, i del qual actualment segueix fent bandera en ser la primera universitat a migrar el càlcul de gestió al núvol.
Aquesta aposta pel núvol va començar fa ja cinc anys, quan es va traslladar el correu electrònic a Google, obtenint així altres serveis en línia de la companyia, com ara l'emmagatzematge d'arxius, calendaris compartits o creació de documents. Després d'aquest primer pas, la Universitat Jaume I va decidir l'any passat fer el salt complet a aquesta tecnologia amb la contractació de serveis de càlcul al núvol, una decisió que permetria no sols suprimir costos en equipament informàtic, que començava a quedar-se obsolet i requeria una inversió important per a la seua renovació, sinó també oferir un valor afegit en molts altres aspectes, com poden ser la seguretat o la qualitat del servei.
No obstant això, aquesta migració, que es va dur a terme de manera efectiva el passat mes d'abril, ha comportat un ardu i complex procés de treball per part de diferents col·lectius que, amb gran esforç i dedicació, han aconseguit que siga una realitat. 
En primer lloc, es va realitzar un estudi exhaustiu dels diferents proveïdors del moment, entre els quals es va optar finalment per Amazon Web Services (AWS), que pertany al mateix grup del conegut portal de compres per Internet. Tanmateix, optar per un líder tecnològic com AWS també va implicar demostrar a l'empresa la competència tècnica de l'equip de treball del Servei d'Informàtica de l’UJI, tot un repte que reflecteix la capacitat de treball d'aquest col·lectiu, que ha liderat tot el procés, i que va creure en el projecte des del primer moment. 
Així, l'equip va haver de posar-se per feina actualitzant i adaptant tota la pila tecnològica existent perquè funcionara al núvol, la qual cosa va contribuir a la millora i estandardització del programari i els processos. Després d'una prova pilot, que es va realitzar amb èxit fa sis mesos, es va decidir fer el salt definitiu a l'abril i en pràcticament 12 hores tot estava en marxa. 
No obstant això, la migració al núvol no és un procés finalitzat sinó que ara requereix d'un seguiment continu, que es realitzarà al llarg d'aquests mesos, per a avaluar el consum. De moment, les dades són positives i entren dins de les previsions, però serà necessari realitzar una fase d'avaluació del rendiment i optimització en la qual es determinarà què part del sistema és rendible mantenir en el núvol.
Avantatges de la migració
Els avantatges del canvi han sigut nombrosos, a part de la reducció de costos i l'estandardització tecnològica. En primer lloc, la seguretat és major tant en protecció de la informació com en la qualitat de la prestació del servei, atès l'alt nivell de seguretat d'una empresa amb el prestigi d’Amazon Web Services i l'atenció ininterrompuda que ofereix davant de qualsevol problema tècnic. 
Així mateix, l'externalització d'aquest servei, que seria comparable amb la contractació de l'energia elèctrica, permet l'ampliació de la capacitat de càlcul per a moments puntuals segons les necessitats, cosa que seria impossible realitzar amb una provisió de màquines pròpies. En aquesta línia, el programari i maquinari també està contínuament actualitzat, atès que corre per compte de l'empresa proveïdora, amb la qual cosa s'evita aquesta inversió per part de la institució i s'aprofita al mateix temps la baixada de preus que es produeix habitualment en el sector.
D'altra banda, el procés ha permès una formació en competències del personal, que ha actualitzat així les seues habilitats. En aquest sentit, també es produirà una redefinició de les activitats del personal del Servei d'Informàtica, que oferirà un major valor perquè es dedicarà en major mesura a projectes d'enginyeria davant de les tasques de manteniment que eren necessàries fins aleshores. A més, tot el coneixement que s'ha generat amb el procés de migració es transferirà a la comunitat universitària, especialment a l’estudiantat, ja que són perfils molt demandats actualment i amb un alt valor en el mercat.
Cal destacar que, en aquesta línia de transferència del coneixement, l’UJI també ha continuat la seua aposta pel programari lliure publicant de forma oberta tot el que s'ha desenvolupat per a la migració en GitHub, la plataforma per excel·lència dels programadors per a compartir codi.
Línies de futur
La Universitat Jaume I també té previst dur a terme altres iniciatives tecnològiques, com ara la virtualització d'escriptoris. Amb la virtualització, ordinadors amb recursos més limitats fan de «client lleuger», en altres paraules, realitzen una funció de pantalla, oferint a l'usuari les mateixes prestacions que un de més potent atès que el càlcul, el dibuixat i l'accés a dades es realitza en un ordinador central. D'aquesta manera, es redueixen les tasques de gestió i manteniment, ja que facilita, per exemple, instal·lar programari o canviar una versió del sistema operatiu massivament de forma instantània. Aquest sistema també facilitaria l'opció del teletreball, ja que permetria accedir a les eines de gestió de forma deslocalitzada, una idea que també es podria aplicar al professorat i estudiantat perquè tingueren tot el programari que necessiten des de qualsevol lloc.
A més, una altra de les tendències en les quals l’UJI vol posicionar-se amb un estil clar és l'«open data», és a dir, obrir al consum les dades que no estiguen protegides de manera que la transparència siga completa, oferint la font directa de la dada sense processar-la. Així, es pot generar un ecosistema de programadors i aplicacions encara major, ja que, per exemple, afavoreix que l’estudiantat realitze projectes d'aplicacions mòbils o web explotant aquestes dades.

Español:
Desde su creación, la Universitat Jaume I ha sido siempre pionera en el ámbito de las nuevas tecnologías, un rasgo distintivo que ya quedaba patente con la creación del primer web de España en tiempos en los que la informática aún era una gran desconocida para el gran público, y del que actualmente sigue haciendo bandera al ser la primera universidad en migrar el cálculo de gestión a la nube.
Esta apuesta por la nube comenzó hace ya cinco años, cuando se trasladó el correo electrónico a Google, obteniendo así otros servicios en línea de la compañía como el almacenamiento de archivos, calendarios compartidos o creación de documentos. Después de este primer paso, la Universitat Jaume I decidió el año pasado dar el salto completo a esta tecnología con la contratación de servicios de cálculo en la nube, una decisión que permitiría no sólo suprimir costes en equipamiento informático, que empezaba a quedarse obsoleto y requería de una inversión importante para su renovación, sino también ofrecer un valor añadido en muchos otros aspectos, como la seguridad o la calidad del servicio.
Pero esta migración, que se llevó a cabo de manera efectiva el pasado mes de abril, ha supuesto un arduo y complejo proceso de trabajo por parte de diferentes colectivos que, con gran esfuerzo y dedicación, han conseguido que sea una realidad.
En primer lugar, se realizó un estudio exhaustivo de los diferentes proveedores del momento, optando finalmente por Amazon Web Services (AWS), perteneciente al mismo grupo del conocido portal de compras por Internet. No obstante, optar por un líder tecnológico como AWS también supuso demostrar a la empresa la competencia técnica del equipo de trabajo del Servicio de Informática de la UJI, todo un reto que refleja la capacidad de trabajo de este colectivo, que ha liderado todo el proceso, y que creyó en el proyecto desde el primer momento.
Así, el equipo tuvo que ponerse manos a la obra actualizando y adaptando toda la pila tecnológica existente para que funcionara en la nube, lo cual contribuyó a la mejora y estandarización del software y procesos. Después de una prueba piloto, que se realizó con éxito hace seis meses, se decidió dar el salto definitivo en abril y en prácticamente 12 horas todo estaba en marcha.
Sin embargo, la migración a la nube no es un proceso finalizado, sino que ahora requiere de un seguimiento continuo, que se realizará a lo largo de estos meses, para evaluar el consumo. De momento, los datos son positivos y entran dentro de las previsiones, pero será necesario realizar una fase de evaluación del rendimiento y optimización en la que se determinará qué parte del sistema es rentable mantener en la nube.
Ventajas de la migración
Las ventajas del cambio han sido numerosas aparte de la reducción de costes y la estandarización tecnológica. En primer lugar, la seguridad es mucho mayor tanto en protección de la información como en la calidad de la prestación del servicio, dado el alto nivel de seguridad de una empresa con el prestigio de Amazon Web Services y la atención ininterrumpida que ofrece frente a cualquier problema técnico.
Así mismo, la externalización de este servicio, que sería comparable a la contratación de la energía eléctrica, permite la ampliación de la capacidad de cálculo para momentos puntuales según las necesidades, algo que sería imposible realizar con una provisión de máquinas propias. En esta línea, el software y hardware también está continuamente actualizado, puesto que corre de cuenta de la empresa proveedora, evitando así esa inversión por parte de la institución y aprovechando al mismo tiempo la bajada de precios que se produce habitualmente en el sector.
Por otra parte, el proceso ha permitido una formación en competencias del personal que ha actualizado así sus habilidades. En este sentido, también se producirá una redefinición de las actividades del personal del Servicio de Informática, que ofrecerá un mayor valor dedicándose en mayor medida a proyectos de ingeniería frente a las labores de mantenimiento que eran necesarias hasta el momento. Además, todo el conocimiento que se ha generado con el proceso de migración se transferirá a la comunidad universitaria, especialmente al estudiantado, puesto que son perfiles muy demandados actualmente y con un alto valor en el mercado.
Cabe destacar que, en esta línea de transferencia del conocimiento, la UJI también ha continuado con su apuesta por el software libre publicando de forma abierta todo lo que se ha desarrollado para la migración en GitHub, la plataforma por excelencia de los programadores para compartir código.
Líneas de futuro
La Universitat Jaume I también tiene previsto llevar a cabo otras iniciativas tecnológicas como la virtualización de escritorios. Con la virtualización, ordenadores con recursos más limitados hacen de «cliente ligero», en otras palabras, realizan una función de pantalla, ofreciendo al usuario las mismas prestaciones que uno más potente, puesto que el cálculo, el dibujado y el acceso a datos se realiza en un ordenador central. De esta manera, se reducen las tareas de gestión y mantenimiento dado que facilita, por ejemplo, instalar software o cambiar una versión del sistema operativo masivamente de forma instantánea. Este sistema también facilitaría la opción del teletrabajo ya que permitiría acceder a las herramientas de gestión de forma deslocalizada, una idea que también se podría aplicar al profesorado y estudiantado para que tuvieran todo el software que necesitan desde cualquier lugar.
Además, otra de las tendencias en las que la UJI quiere posicionarse con un estilo claro es «open data», es decir, abrir al consumo los datos que no estén protegidos de manera que la transparencia sea completa, ofreciendo la fuente directa del dato sin procesarlo. Así, se puede generar un ecosistema de programadores y aplicaciones todavía mayor ya que, por ejemplo, favorece que el estudiantado realice proyectos de aplicaciones móviles o web explotando esos datos.