Valencià:
En les últimes dècades s'està treballant intensament per a aconseguir la transició energètica sostenible i respectable amb el medi ambient, eliminant progressivament l'ús de combustibles fòssils i substituint-los per fonts d'energia renovable. Des de la signatura del protocol de Kyoto en 1997, els països més desenvolupats han adoptat diferents accions per a aconseguir una reducció efectiva de l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle.
Actualment, l'Agenda 2030 sobre el Desenvolupament Sostenible aprovada per l'ONU el 25 de setembre de 2015 arreplega 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS), molts d'aquests relacionats amb solucionar els problemes energètics als quals s'enfronta la societat del segle XXI. En aquest context, l'hidrogen serà un combustible clau per a aconseguir el Pacte Verd Europeu facilitant l'objectiu de descarbonizar el sector energètic de la Unió Europea.
Per aquest motiu, les energies renovables han experimentat un gran impuls, i entre aquestes, l'energia solar fotovoltaica és la més prometedora pel seu gran potencial per a proveir les necessitats energètiques a escala global, amb un menor impacte ambiental. En canvi, la discontinuïtat diària i estacional intrínseca de la conversió de llum en electricitat fa necessari el seu emmagatzematge i la seua posterior distribució per a donar resposta a la demanda energètica en temps real.
L'Institut de Materials Avançat (INAM) de la Universitat Jaume I de Castelló treballa en diversos projectes innovadors per a aconseguir la producció d'hidrogen verd mitjançant electròlisi de l'aigua, emprant l'energia solar fotovoltaica com a font d'electricitat renovable i emmagatzemant posteriorment aquest hidrogen per mitjà de líquids orgànics.
Aquestes investigacions són finançades per la Generalitat Valenciana a través de la Conselleria d'Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital amb projectes Prometeu/2020/028 i d'Infraestructura IDIFEDER/2018/012, així com per l'Agència Valenciana d'Innovació (AVI), a través de la Unitat Científica d'Innovació Empresarial de l'Institut de Materials Avançat (UCIE-INAM).
La producció d'hidrogen verd es realitza mitjançant un electrolitzador que permet el seu ús in situ o el seu emmagatzematge i transport per a satisfer la demanda i garantir l'exportació energètica. Investigadors i investigadores de l'INAM desenvolupen materials que permeten abaratir el cost dels electrolitzadors, que són un element clau per a la producció d'hidrogen verd. En aquest punt entren en joc els innovadors líquids orgànics portadors d'hidrogen amb els quals també treballa l'INAM.
L'hidrogen líquid suposa un gran avanç en l'emmagatzematge d'aquest gas, ja que evita els problemes associats al treball a altes pressions i permet la utilització de les infraestructures actuals de distribució de combustibles. Aquest mecanisme permet que l'hidrogen es puga convertir en un «vector energètic» més eficient.
Aquests avanços innovadors suposaran un gran enriquiment per al teixit empresarial de la zona, tant econòmicament com pel que fa a la sostenibilitat, i permetran disminuir l'emissió dels seus gasos d'efecte d'hivernacle.

Español:
En las últimas décadas se está trabajando intensamente en alcanzar la transición energética sostenible y respetable con el medio ambiente, eliminando progresivamente el empleo de combustibles fósiles y sustituyéndolos por fuentes de energía renovable. Desde la firma del protocolo de Kyoto en 1997, los países más desarrollados han adoptado diferentes acciones para conseguir una reducción efectiva de la emisión de gases de efecto invernadero.
Actualmente, la Agenda 2030 sobre el Desarrollo Sostenible aprobada por la ONU el 25 de septiembre de 2015 recoge 17 Objetivos de Desarrollo Sostenible (ODS), muchos de ellos relacionados con solucionar los problemas energéticos a los que se enfrenta la sociedad del siglo XXI. En este contexto, el hidrógeno será un combustible clave para lograr el Pacto Verde Europeo facilitando el objetivo de descarbonizar el sector energético de la Unión Europea.
Por este motivo, las energías renovables han experimentado un gran impulso, y entre ellas, la energía solar fotovoltaica es la más prometedora por su gran potencial para abastecer las necesidades energéticas a escala global, con un menor impacto ambiental. En cambio, la discontinuidad diaria y estacional intrínseca de la conversión de luz en electricidad hace necesario su almacenamiento y su posterior distribución para dar respuesta a la demanda energética en tiempo real.
El Instituto de Materiales Avanzado (INAM) de la Universitat Jaume I de Castellón trabaja en varios proyectos innovadores para conseguir la producción de hidrógeno verde mediante electrólisis del agua, empleando la energía solar fotovoltaica como fuente de electricidad renovable y almacenando posteriormente este hidrógeno por medio de líquidos orgánicos.
Estas investigaciones están financiadas por la Generalitat Valenciana a través de la Conselleria de Innovación, Universidades, Ciencia y Sociedad Digital con proyectos Prometeo/2020/028 y de Infraestructura IDIFEDER/2018/012, así como por la Agencia Valenciana de Innovación (AVI), a través de la Unidad Científica de Innovación Empresarial del Instituto de Materiales Avanzado (UCIE-INAM).
La producción de hidrógeno verde se realiza mediante un electrolizador que permite su uso in situ o su almacenamiento y transporte para satisfacer la demanda y garantizar la exportación energética. Investigadores e investigadoras del INAM desarrollan materiales que permiten abaratar el coste de los electrolizadores, que son un elemento clave para la producción de hidrógeno verde. En este punto entran en juego los innovadores líquidos orgánicos portadores de hidrógeno con los que también trabaja el INAM.
El hidrógeno líquido supone un gran avance en el almacenamiento de este gas, ya que evita los problemas asociados al trabajo a altas presiones y permite la utilización de las infraestructuras actuales de distribución de combustibles. Este mecanismo permite que el hidrógeno se pueda convertir en un «vector energético» más eficiente.
Estos avances innovadores supondrán un gran enriquecimiento para el tejido empresarial de la zona, tanto económicamente como respecto a la sostenibilidad, permitiendo disminuir la emisión de sus gases de efecto invernadero.