Valencià:
La catedràtica d'Ètica de la Universitat de València i doctora honoris causa de la Universitat Jaume I, Adela Cortina, ha inaugurat el XXIV Congrés Valencià de Filosofia amb una conferència sobre «El futur de les humanitats en l'era digital», en la qual ha reivindicat la importància de les humanitats, fins al punt que ha assegurat que «si les humanitats no tenen futur, tampoc ho té la societat».
Per a Cortina, «la filosofia ha d'estar al servei de la societat» i, en aquest sentit, ha valorat el treball desenvolupat pel grup de l'UJI que dirigeix el catedràtic Domingo García Marzá i que s'ha concretat en l'elaboració del codi ètic de la mateixa universitat, del turisme valencià i el de moltes empreses privades.
Cortina ha assegurat que les humanitats tenen una doble funció beneficiosa, ja que, d'una banda, tenen un impacte important en la generació de riquesa, en la creació del producte interior brut d'una societat, i al mateix temps són «molt fecundes», ja que permeten dirigir el futur, dirigir la història. «Les humanitats no són només útils, sinó també fecundes, perquè ens serveixen per a orientar les nostres vides, per a dotar-les de sentit», ha assegurat la filòsofa, qui ha conclòs que «la utilitat de les humanitats és òbvia, però en aquest món, l'obvi no es reconeix».
En aquesta línia, Cortina ha demanat que les humanitats «han de ser presents en tots els plans d'estudi, tant en l'ensenyament secundari com en la universitat» i que, dins de les tres cultures que conformen les humanitats, les ciències naturals i les ciències socials, s'ha relegat les humanitats a l'últim lloc quan haurien d'estar al principi, ja que afecten totes les persones i la societat en el seu conjunt.
En opinió de Cortina, les humanitats no han estat prou reivindicades, en part pel fet que els mateixos investigadors no han explicat prou que «la filosofia sí que compta amb mètodes, compta amb un llenguatge específic i amb uns sentits específics que cal conéixer per a la discussió».
Referent a això, la doctora honoris causa per l'UJI ha destacat que el paper de la bona filosofia és desenvolupar la capacitat crítica i el discerniment, que seria la millor capacitat que podria tindre una societat civil perquè siga realment radical. «Hem de tindre una ciutadania madura, amb capacitat crítica, que puga marcar el futur i determinar límits. Una ciutadania madura és la clau d'una societat democràtica i per a això ha de ser crítica, autònoma i solidària, per al que és fonamental la filosofia», ha assegurat.
Comptar amb una societat madura i crítica permet que aquesta puga determinar cap a on va la ciència i per a què s'utilitza, ja que aqueix és el paper de les humanitats, segons Cortina, qui a més ha assenyalat que «anem cap a un món en el qual tot depén de la cultura imperant i ens trobem en una pugna entre les cultures autocràtiques i les cultures democràtiques».
La inauguració del congrés ha sigut a càrrec de la rectora de la Universitat Jaume I, Eva Alcón, el degà de la Facultat de Ciències Humanes i Socials, Andreu Casero, el president de la Societat de Filosofia del País Valencià i catedràtic d'Ètica de la Universitat Jaume I, Domingo García Marzá, i professor del Departament de Filosofia i Sociologia i responsable del comité organitzador de la trobada, José Luis López-González. El congrés es desenvoluparà els dies 7, 8 i 9 d'abril a la Universitat Jaume I.
El congrés compta també amb la participació dels professors Anna Estany, Antonio Notario, Elena Nájera i Tobies Grimaltos, anterior president de la Societat de Filosofia del País Valencià, qui intervindrà amb la conferència titulada «Caracterització i defensa d'un escepticisme raonable».

Español:
La catedrática de Ética de la Universitat de València y doctora honoris causa de la Universitat Jaume I, Adela Cortina, ha inaugurado el XXIV Congreso Valenciano de Filosofía con una conferencia sobre «El futuro de las humanidades en la era digital», en la que ha reivindicado la importancia de las humanidades, hasta el punto que ha asegurado que «si las humanidades no tienen futuro, tampoco lo tiene la sociedad».
Para Cortina, «la filosofía tiene que estar al servicio de la sociedad» y, en ese sentido, ha puesto en valor el trabajo desarrollado por el grupo de la UJI que dirige el catedrático Domingo García Marzá y que se ha concretado en la elaboración del código ético de la propia universidad, del turismo valenciano y el de muchas empresas privadas.
Cortina ha asegurado que las humanidades tienen una doble función beneficiosa, ya que por una parte tienen un impacto importante en la generación de riqueza, en la creación del producto interior bruto de una sociedad, y al mismo tiempo son «muy fecundas», ya que permiten dirigir el futuro, dirigir la historia. «Las humanidades no son solo útiles, sino también fecundas, porque nos sirven para orientar nuestras vidas, para dotarlas de sentido», ha asegurado la filósofa, quien ha concluido que «la utilidad de las humanidades es obvia, pero en este mundo, lo obvio no se reconoce».
En esta línea, Cortina ha pedido que las humanidades «deben estar presentes en todos los planes de estudio, tanto en la enseñanza secundaria como en la universidad» y que, dentro de las tres culturas que conforman las humanidades, las ciencias naturales y las ciencias sociales, se ha relegado a las humanidades al último lugar cuando deberían estar al principio ya que afectan a todas las personas y a la sociedad en su conjunto.
En opinión de Cortina, las humanidades no han estado suficientemente reivindicadas, en parte debido a que los propios investigadores no han explicado suficientemente que «la filosofía sí que cuenta con métodos, cuenta con un lenguaje específico y con unos sentidos específicos que hay que conocer para la discusión».
A este respecto, la doctora honoris causa por la UJI ha destacado que el papel de la buena filosofía es desarrollar la capacidad crítica y el discernimiento, que sería la mejor capacidad que podría tener una sociedad civil para que sea realmente radical. «Tenemos que tener una ciudadanía madura, con capacidad crítica, que pueda marcar el futuro y determinar límites. Una ciudadanía madura es la clave de una sociedad democrática y para ello ha de ser crítica, autónoma y solidaria, para lo que es fundamental la filosofía», ha asegurado. 
Contar con una sociedad madura y crítica permite que ésta pueda determinar hacia dónde va la ciencia y para qué se utiliza, ya que ese es el papel de las humanidades, según Cortina, quien además ha señalado que «vamos a un mundo en el que todo depende de la cultura imperante y nos encontramos en una pugna entre las culturas autocráticas y las culturas democráticas».
La inauguración del congreso ha corrido a cargo de la rectora de la Universitat Jaume I, Eva Alcón, el decano de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales, Andreu Casero, el presidente de la Sociedad de Filosofía del País Valenciano y catedrático de Ética de la Universitat Jaume I, Domingo García Marzá, y profesor del departamento de Filosofía y Sociología y responsable del comité organizador del encuentro, José Luis López-González. El congreso se desarrollará los días 7, 8 y 9 de abril en la Universitat Jaume I.
El congreso cuenta también con la participación de los profesores Anna Estany, Antonio Notario, Elena Nájera y Tobies Grimaltos, anterior presidente de la Societat de Filosofia del País Valencià, quien intervendrá con la conferencia titulada «Caracterización y defensa de un escepticismo razonable».