Valencià:
La productivitat del Sistema Universitari Públic Valencià se situa un 11% per dalt de la mitjana espanyola, segons la tercera edició de l’informe sobre La contribució socioeconòmica de les universitats públiques valencianes (SUPV), que ha sigut presentat aquest dimecres. Formar a un titulat supera el 10% anual de rendibilitat fiscal per al sector públic, s’afirma en el document.
Les greus dificultats econòmiques dels últims anys han reduït un 18,9% entre 2010 i 2014 els ingressos de les Universitats Públiques Valencianes, sobretot els destinats a finançar la recerca (-42,4%) i la transferència tecnològica (-24,2%), però no han impedit que les universitats abordaren importants canvis en el camp de la docència i la recerca i oferiren una elevada tornada fiscal a les inversions públiques.
La productivitat del Sistema Universitari Públic Valencià (SUPV) se situa un 11% per dalt de la mitjana de les universitats espanyoles. No obstant això, la crisi ha compromès seriosament la capacitat de les universitats d’obtenir més i millors resultats en àmbits rellevants ja que s'han interromput línies de recerca en marxa, s'ha reduït i impedit el rejoveniment de les plantilles, s'ha frenat el desenvolupament professional del professorat i la incorporació del capital humà a les empreses, i s'ha afeblit encara més l’escassa col·laboració entre universitat i empresa en activitats de transferència.
Aquestes són algunes de les conclusions del Tercer Informe del SUPV: La contribució socioeconòmica de les universitats públiques valencianes (2015), elaborat per l’IVIE (Institut Valencià d’Investigacions Econòmiques), sobre l’activitat i els resultats de les cinc institucions que integren el Sistema Universitari Públic Valencià (SUPV): Universitat de València, Universitat Politècnica de València, Universitat d’Alacant, Universitat Jaume I i Universitat Miguel Hernández d’Elx.
L’informe ha sigut realitzat pel director de Recerca de l’IVIE i catedràtic de la Universitat de València, Francisco Pérez; l’investigador de l’IVIE, professor de la Universitat de València i degà de la Facultat d’Economia, José Manuel Pastor; i el professor de la Universitat de València Carlos Peraita. En la seua elaboració han participat els tècnics de recerca de l’IVIE, Eva Benages i Ángel Soler.
La presentació pública de l’informe ha tingut lloc el 27 de gener a València en un acte que ha comptat amb la presència del president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, i els cinc rectors de la CRUPV (Conferència de Rectors de les Universitats Públiques Valencianes): Esteban Morcillo, de la Universitat de València; Francisco Mora, de la Universitat Politècnica de València; Vicent Climent, de la Universitat Jaume I; Manuel Palomar, de la Universitat d’Alacant; i Jesús Pastor, de la Universitat Miguel Hernández d’Elx.
Aquest tercer informe realitzat per l’IVIE sobre la contribució socioeconòmica de les universitats públiques valencianes amplia les anàlisis i actualitza els resultats dels estudis anteriors (2009 i 2013). En la tercera edició s’ha posat el focus especialment en  l'analisi del paper de les universitats en relació amb les oportunitats d’ocupació dels titulats, l’eixida de la crisi econòmica i la contribució dels universitaris i les universitats al canvi de model productiu que la Comunitat Valenciana necessita. En aquest sentit, l’informe assenyala la importància de reforçar les sinèrgies entre les universitats i l’entorn social i econòmic per a impulsar el desenvolupament de les activitats basades en el coneixement a la Comunitat Valenciana i recuperar el terreny perdut per l’economia valenciana en matèria de competitivitat.
Aquest informe presenta un panorama de la situació i resultats del SUPV que evidencia tant la seua complexitat, com les seues fortaleses i febleses. D’una banda, posa en valor la importància de les contribucions del SUPV a la renda, l’ocupació, el capital humà i el creixement de la Comunitat Valenciana. D'altra banda, destaca les transformacions en els últims anys de l’oferta educativa en resposta a les demandes formatives, els esforços de les universitats per adaptar-se a l’Espai Europeu d'Educació Superior i els importants avanços en la producció, qualitat i internacionalització de la recerca. Al costat d’aquests avanços apareixen qüestions més problemàtiques de l’evolució recent de les universitats, les quals mostren les tensions viscudes pel SUPV a conseqüència dels ajustos financers i de plantilles derivats de la crisi de les finances públiques, i la reculada dels projectes de recerca o de les activitats de transferència. Així mateix, l’informe adverteix sobre la importància de reconèixer l’heterogeneïtat de les universitats i les seues diferents unitats en especialització, internacionalització i resultats docents i de recerca, i subratlla la necessitat de difondre les bones pràctiques per a millorar la productivitat mitjana.
Alguns dels resultats més destacats de l’Informe són:
1.         Els recursos del SUPV, tant públics com a privats, s’han reduït significativament durant la crisi. No obstant això, els seus nivells de productivitat en docència, recerca i transferència són majors que els de el Sistema Universitari Públic Español.
2.         El SUPV ha realitzat en els anys recents una important transformació de la seua oferta docent, que en l'actualitat és de 187 títols de grau i 307 de màsters diferents.
3.         Les universitats públiques valencianes han incrementat la seua producció científica un 160% entre 2000 i 2013 i l'han internacionalitzat significativament. No obstant això, els nivells de les activitats de transferència són modests, i fins i tot s'han produït reculades en aquests anys, a causa de la falta de recursos.
4.         La retallada del 42,6% dels recursos per a recerca és més rellevant a la Comunitat Valenciana perquè una major part de la despesa en R+D depèn de les universitats públiques (47%), molt per sobre del que succeeix a Espanya (28%), a conseqüència de la feblesa de la despesa de les empreses i institucions.
5.         Els efectes de la despesa que mobilitza el SUPV sobre l’activitat i l’ocupació són molt importants: incrementen en 50.555 persones el nombre de persones actives i en 67.000 els ocupats, a la Comunitat Valenciana.
6.         El SUPV genera volums de capital humà i tecnològic molt rellevants per a l'oferta de recursos productius: en el període 2000-2013 aquests dos actius suposen el 19,9% de les aportacions dels factors productius al creixement valencià.
7.         La rendibilitat fiscal que obté el sector públic en finançar l’ensenyament universitari públic valencià és clarament positiva, com a conseqüència dels majors impostos pagats pels titulats al llarg de la seua vida laboral. La rendibilitat anual és del 12,9% en el cas d'un graduat, de l'11,6% en el d’un llicenciat i el 9,9% en el d'un diplomat.
8.         La societat valenciana rep 2,6 euros –a través dels impostos recaptats pel sector públic, ingressats pels titulats universitaris al llarg de la seua vida laboral– per cada euro dedicat per les administracions a finançar a les universitats per a la seua formació.
Més informació

Español:
La productividad del Sistema Universitario Público Valenciano se sitúa un 11% por encima de la media española, según la tercera edición del informe sobre La contribución socioeconómica de las universidades públicas valencianas (SUPV), que ha sido presentado este miércoles. Formar a un titulado supera el 10% anual de rentabilidad fiscal para el sector público, se afirma en el documento.
Las graves dificultades económicas de los últimos años han reducido un 18,9% entre 2010 y 2014 los ingresos de las  Universidades Públicas Valencianas, sobre todo los destinados a financiar la investigación (-42,4%) y la transferencia tecnológica (-24,2%), pero no han impedido que las universidades abordaran importantes cambios  en el campo de la docencia  y la investigación y ofrezcan un elevado retorno fiscal a las inversiones públicas en las mismas.
La productividad del Sistema Universitario Público Valenciano (SUPV) se sitúa un 11% por encima de la media de las universidades españolas.  Sin embargo, la crisis ha comprometido seriamente la capacidad de las universidades de obtener más y mejores resultados en ámbitos relevantes al interrumpir líneas de investigación en marcha, reducir e impedir el rejuvenecimiento de sus plantillas, frenar el desarrollo profesional del profesorado  y  la incorporación del capital humano a las empresas, y debilitar todavía más la escasa colaboración entre universidad y empresa en actividades de transferencia.
Estas son algunas  de las conclusiones del Tercer Informe del SUPV. La Contribución Socioeconómica de las Universidades Públicas Valencianas (2015), elaborado por el IVIE (Instituto Valenciano de Investigaciones Económicas), sobre la actividad y los resultados de las cinco instituciones que integran el Sistema Universitario Público Valenciano (SUPV): Universitat de València, Universitat Politècnica de València, Universidad de Alicante, Universitat Jaume I y Universidad Miguel Hernández de Elche.
El informe ha sido realizado por el director de Investigación del IVIE y catedrático de la Universitat de València, Francisco Pérez; el investigador del IVIE, profesor de la Universitat de València y decano de la Facultad de Economía, José Manuel Pastor; y el profesor de la Universitat de València, Carlos Peraita. En su elaboración han participado los técnicos de investigación del IVIE Eva Benages y Ángel Soler.
La presentación pública del informe ha tenido lugar el 27 de enero en Valencia en un acto que ha contado con la presencia del presidente de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, y los cinco rectores de la CRUPV (Conferència de Rectors de les Universitats Públiques Valencianes): Esteban Morcillo, de la Universitat de València; Francisco Mora, de la Universitat Politècnica de València; Vicent Climent, de la Universitat Jaume I; Manuel Palomar, de la Universidad de Alicante; y Jesús Pastor, de la Universidad Miguel Hernández de Elche.
Este tercer informe realizado por el IVIE sobre la contribución socioeconómica de las universidades públicas valencianas amplía los análisis y actualiza los  resultados de los estudios anteriores (2009 y 2013). En la tercera edición se ha puesto el foco especialmente en analizar el papel de las universidades en relación con las oportunidades de empleo de los titulados, la salida de la crisis económica y la contribución de los universitarios y las universidades al cambio de modelo productivo que la Comunitat Valenciana necesita. En este sentido, el informe señala la importancia de reforzar las sinergias entre las universidades y el entorno social y económico para impulsar el desarrollo de las actividades basadas en el conocimiento en la Comunitat Valenciana y recuperar el terreno perdido por la economía valenciana en materia de competitividad.
Este informe presenta un panorama de la situación y resultados del SUPV que evidencia tanto su complejidad, como sus fortalezas y debilidades. Por una parte, pone en valor la importancia de las contribuciones del SUPV a la renta, el empleo, el capital humano y el crecimiento de la Comunitat Valenciana. Por otra, destaca las transformaciones en los últimos años de la oferta educativa en respuesta a las demandas formativas, los esfuerzos de las universidades por adaptarse al Espacio Europeo de Educación Superior y los importantes avances en la producción, calidad e internacionalización de la investigación. Junto a estos avances aparecen cuestiones más problemáticas de la evolución reciente de las universidades, como los que muestran las tensiones vividas por el SUPV a consecuencia de los ajustes financieros y de plantillas derivados de la crisis de las finanzas públicas, y el retroceso de los proyectos de investigación o de las actividades de transferencia.  Asimismo, el informe advierte sobre la importancia de reconocer la heterogeneidad de las universidades y sus diferentes unidades en especialización, internacionalización y resultados docentes y de investigación, subrayando la necesidad de difundir las buenas prácticas para mejorar la productividad media.
Algunos de los resultados más destacados del Informe son: 

Los recursos del SUPV, tanto públicos como privados, se han reducido significativamente durante la crisis. Sin embargo, sus niveles de productividad en docencia, investigación y transferencia son mayores que los del Sistema Universitario Público Español.
El SUPV ha realizado en los años recientes una importante transformación de su oferta docente, que en la actualidad es de 187 títulos de grado y 307 de master diferentes.
Las Universidades Públicas Valencianas han incrementado su producción científica un 160% entre 2000 y 2013 y la han internacionalizado significativamente. Sin embargo, los niveles de las actividades de transferencia son modestos, e incluso se han producido retrocesos en estos años, debido a la falta de recursos.
El retroceso del 42,6% de los recursos para investigación es más relevante en la Comunitat Valenciana porque una mayor parte del gasto en I+D depende de las Universidades Públicas (47%), muy por encima de lo que sucede en España (28%), a consecuencia de la debilidad del gasto de las empresas e instituciones.
Los efectos del gasto que moviliza el SUPV sobre la actividad y el empleo son muy  importantes: incrementan en 50.555 personas el número de personas activas y en  67.000  los ocupados,  en la Comunitat Valenciana
El SUPV genera volúmenes de capital humano y tecnológico muy relevantes para la oferta de recursos productivos: en el periodo 2000-2013 estos dos activos suponen  el 19,9% de las aportaciones de los factores productivos al crecimiento valenciano.
La rentabilidad fiscal que obtiene el sector público al financiar la enseñanza universitaria pública valenciana es claramente positiva, como consecuencia de los mayores impuestos pagados por los titulados a lo largo de su vida laboral. La rentabilidad anual es del  12,9% en el caso de un graduado, del 11,6% en el de un licenciado y el 9,9% en el de un diplomado.
La sociedad valenciana recibe 2,6 euros –a través de los impuestos recaudados por el sector público,  ingresados por los titulados universitarios a lo largo de su vida laboral-  por cada euro dedicado por las administraciones a financiar a las universidades para su formación.

Más información