Valencià:
Els responsables del projecte CRS «Corre, recupera, repeteix, sempre saludable» han presentat avui dissabte 18 de novembre de 2017 a l'Auditori Santiago Grisolía de València algunes de les conclusions de l'estudi promogut per la Universitat Jaume I, la Fundació Trinidad Alfonso, la Societat Esportiva Correcaminos i la Fundació Hospitales Nisa.
Durant la presentació en un dels actes previs a la Marató de València Trinidad Alfonso EDP 2017, el professor de l’UJI i impulsor del projecte, Carlos Hernando, ha agraït la participació dels corredors i corredores: «Gràcies per la voluntarietat i dedicació plena durant l'estudi, especialment la setmana de recuperació posterior quan la intensa pluja podria haver afectat la logística del projecte».
Per la seua banda, el doctor en la Unitat de Salut Nisa dels Hospitals Vithas, Nacho Martínez, ha indicat que «el treball de força és clau en la preparació d'una marató, disminueix l'aparició d'enrampades i permet mantenir millor el ritme de carrera en els quilòmetres finals» i el vicedegà del Grau d'Infermeria de l'UJI, Eladio J. Collado, ha explicat que «la recuperació d'una marató és més ràpida si és activa que si és un repòs complet».
En l'estudi s'han extret 54.000 dades d'anàlisis i analítiques en corredors i corredores a través de 32.000 hores de seguiment i proves per determinar que «córrer una marató no empitjora la teua salut amb la preparació adequada». El projecte explica també amb la participació del Laboratori de l'Hospital 9 d'Octubre, la Unitat de Salut Esportiva NISA, estudiantat d'Infermeria i personal voluntari de la Universitat Jaume I, les pistes d'atletisme del Riu Túria i els gimnasos de la Patacona i Alfafar.
Entre les conclusions de l'estudi s'indica que «l'aparició d'enrampades musculars sembla estar més relacionada amb els nivells de dany muscular que pateix el corredor i no tant amb la pèrdua de pes o la depleció electrolítica produïda per la deshidratació». Els resultats obtinguts suggereixen que realitzar almenys un entrenament setmanal de força durant la preparació pot disminuir la incidència d'aquesta simptomatologia en carrera.
Una altra de les conclusions és que el factor pes i la velocitat de carrera es mostren com els elements més determinants en relació amb el dany i la inflamació muscular durant la prova de marató. Així, un índex de massa corporal normal-baix i un ritme de carrera més ràpid en carrera repercuteixen beneficiosament en un menor dany muscular i processos d'inflamació.
Finalment, l'estudi també ha revelat que en el 31,2% dels participants s'han trobat símptomes que van referir problemes d'addicció a l'esport. En concret, els homes van presentar una major propensió a realitzar una major càrrega de treball que la planificada i que comptar amb entrenador és un condicionant clau per controlar l'exercici que es duu a terme.

Español:
Los responsables del proyecto CRS «Corre, recupera, repite, siempre saludable» han presentado hoy sábado 18 de noviembre de 2017 en el Auditorio Santiago Grisolía de València algunas de las conclusiones del estudio promovido por la Universitat Jaume I, la Fundación Trinidad Alfonso, la Sociedad Deportiva Correcaminos y la Fundación Hospitales Nisa.
Durante la presentación en uno de los actos previos al Maratón de València Trinidad Alfonso EDP 2017, el profesor de la UJI e impulsor del proyecto, Carlos Hernando, ha agradecido la participación de los corredores y corredoras: «Gracias por la voluntariedad y dedicación plena durante el estudio, especialmente la semana de recuperación posterior cuando la intensa lluvia podría haber afectado a la logística del proyecto».
Por su parte, el doctor en la Unidad de Salud Nisa de los Hospitales Vithas, Nacho Martínez, ha indicado que «el trabajo de fuerza es clave en la preparación de una maratón, disminuye la aparición de calambres y permite mantener mejor el ritmo de carrera en los kilómetros finales» y el vicedecano del Grado de Enfermería de la UJI, Eladio J. Collado, ha explicado que «la recuperación de una maratón es más rápida si es activa que si es un reposo completo».
En el estudio se han extraído 54.000 datos de análisis y analíticas en corredores y corredoras a través de 32.000 horas de seguimiento y pruebas para determinar que «correr un maratón no empeora tu salud con la preparación adecuada». El proyecto cuenta también con la participación del Laboratorio del Hospital 9 de Octubre, la Unidad de Salud Deportiva NISA, estudiantado de Enfermería y personal voluntario de la Universitat Jaume I, las pistas de atletismo del Río Turia y los gimnasios de la Patacona y Alfafar.
Entre las conclusiones del estudio se indica que «la aparición de calambres musculares parece estar más relacionada con los niveles de daño muscular que sufre el corredor y no tanto con la pérdida de peso o la deplección electrolítica producida por la deshidratación». Los resultados obtenidos sugieren que realitzar al menos un entrenamiento semanal de fuerza durante la preparación puede disminuir la incidència de esta sintomatología en carrera.
Otra de las conclusiones es que el factor peso y la velocidad de carrera se muestran como los elementos más determinantes en relación con el daño y la inflamación muscular durante la prueba de maratón. Así, un índice de masa corporal normo-bajo y un ritmo de carrera más rápido en carrera repercuten beneficiosamente en un menor daño muscular y procesos de inflamación.
Por último, el estudio también ha desvelado que en el 31,2% de los participantes se han hallado síntomas que refieron problemes de adicción al deporte. En concreto, los hombres presentaron una mayor propensión a realitzar una mayor carga de trabajo que la planificada y que contar con entrenador es un condicionante clave para controlar el ejercicio que se lleva a cabo.