Valencià:
L’equip investigador multidisciplinari de les universitats Jaume I de Castelló, Universitat de València i Miguel Hernández d’Elx, dirigit per la professora Juana María Delgado Saborit de l’UJI, ha començat la instal·lació d’equips de mesura a l’interior de centres públics amb la finalitat d’avaluar la càrrega genètica del virus SARS-CoV-2. A Castelló, ja s'han agafat mostres a la cafeteria de l’Escola Superior de Tecnologia i Ciències Experimentals i a una aula de la Facultat de Ciències de la Salut i en els mateixos espais a l’Institut d’Educació Secundària de la Vall d’Alba.
El projecte «Detecció del SARS-CoV-2 en aerosol atmosfèric en ambients interiors com a eina d’avaluació de mesures sanitàries de prevenció i d’alerta de la transmissió de la COVID-19», finançat per la Generalitat Valenciana com a projecte d’excel·lència amb prop de dos-cents mil euros, té com a principal objectiu determinar la càrrega genètica del virus SARS-CoV-2 en mostres d’aerosols recollides en ambients interiors i avaluar si aquesta detecció pot ser una eina útil com a sentinella d’alerta en futurs episodis de la COVID-19.
L’estudi contempla la instal·lació d’equips de mesura en una estació de Metro de València, centres universitaris i educatius, centres sanitaris d’atenció primària i hospitalaris i centres d’atenció a majors perquè entre els seus objectius està avaluar l’efectivitat de les mesures sanitàries de prevenció que s’apliquen actualment, per tal de reorientar-les o proposar-ne de noves d’acord amb els resultats obtinguts a l’estudi, ja que la concentració del virus en ambients amb menor ventilació constitueix una oportunitat per a la detecció primerenca.
Per a obtenir conclusions que permeten determinar l’eficàcia de les mesures adoptades, l’equip investigador es proposa recollir mostres durant més de quatre mesos, que serviran per a realitzar anàlisis bioquímiques de càrrega genètica relativa al SARS-CoV-2 en l’aerosol atmosfèric. A més a més, analitzant la tendència de les mesures preses en l'estació de Metro València, es pretén «desenvolupar una eina de detecció precoç de futurs episodis de COVID-19 que servisca per a prendre mesures ràpidament per a evitar la transmissió de contagis», explica la investigadora Juana Delgado.
Aquesta eina d'alerta servirà per a facilitar el disseny de plans d’emergència i de mesures d’actuació per a reduir l’impacte de futurs episodis de COVID-19 en el benestar de la població i l’economia. L'estudi també serà d’utilitat per a comunicar informació rellevant a la població general i vulnerable amb la suficient antelació per a reduir l’impacte de nous episodis.
L'equip d’investigació està format per Juana Maria Delgado, del grup d’Epidemiologia Perinatal, Salut Ambiental i Investigació Clínica de l’UJI; el catedràtic Vicente J. Esteve Cano (UJI) i les investigadores Ana Esplugues (UV) i Nuria Galindo (UMH) que conformen el comitè assessor científic de qualitat de l’aire; les investigadores de l’UJI Rosa de Llanos, Manuela Barneo i Paula Carrasco com a expertes en Microbiologia; i els investigadors Marisa Reblagliato (UJI), Juan B. Bellido (UJI); María Barberá (UJI) Maria Luisa Estarlich (UV), Ferran Ballester (UV) i Carmen Iñíguez (UV), que conformen el comitè assessor científic d’epidemiologia ambiental.
L’ajuda concedida per la Generalitat Valenciana a finals de 2020 formava part d’un paquet de subvencions de caràcter excepcional, destinades a entitats que disposaran de projectes d'investigació d'excel·lència per a l'anticipació i l'adaptació a situacions derivades de la COVID-19. La finalitat de la iniciativa era el finançament de projectes d'R+D d'excel·lència de caràcter estratègic que permeta a les administracions públiques disposar dels millors instruments per a la lluita contra el coronavirus.
La Universitat Miguel Hernández d’Elx instal·la l’estació de mesura de l’aerosol atmosfèric urbana
La professora del Grup de Recerca del Laboratori de Contaminació Atmosfèrica de la Universitat Miguel Hernández  d'Elx Nuria Galindo ha presentat a Elx l'estació de mesura atmosfèrica urbana per a analitzar la presència de restes genètiques de la COVID-19 a la ciutat. L'equip multidisciplinari de recerca integra personal de les universitats Jaume I de Castelló, València i Miguel Hernández d'Elx, així com de la Fundació FISABIO i la Direcció de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental de la GVA.
La instal·lació d'aquesta estació s'emmarca dins del projecte «Detecció de SARS-CoV-2 en mostres d'aerosol atmosfèric» finançada amb una de les ajudes a equips de recerca científica en SARS-CoV-2 i COVID-19 de la Fundació BBVA i, a la presentació d'aquest, han assistit el rector de la UMH, Juan José Ruiz, i l'alcalde d'Elx, Carlos González.
L'estació que ha instal·lat la UMH en el quiosc de la Glorieta, cedit per l'Ajuntament, se suma a les ja instal·lades en els centres neuràlgics de València i Castelló. Amb un important trànsit diari de persones, aquestes estacions permetran a l'equip investigador del projecte obtenir mostres representatives de la càrrega genètica del virus.
L'estació integra dos mesuradors que capten l'aerosol atmosfèric per mitjà de filtres de fibra de quars. Un d'aquests, amb un cabal de mostreig de 500 litres per minut, de la marca MCV, recollirà mostres de partícules en suspensió totals. L'altre, amb un capçal de selecció de partícules atmosfèriques per sota de 10 micres de diàmetre, funciona amb un cabal de 38 litres per minut. També compta amb un altre mesurador amb un capçal que permet recollir partícules de grandària inferior a 2,5 micres per a determinar la seua concentració en el punt de mesura.
Per a obtenir l'eina d'alerta que permeta avançar-se a possibles brots de la malaltia, el personal del projecte recollirà diàriament els filtres dels mesuradors integrats en les estacions urbanes i, posteriorment, els analitzarà en el laboratori, en un procediment similar al de la PCR, per a detectar la càrrega genètica del SARS-CoV-2. D'aquesta manera, es podrà estudiar el desfasament entre la incubació del virus i el pic d'infectivitat associat a l'espiració de partícules virals i la presència de símptomes, amb l'objectiu de crear una xarxa d'alerta que facilite el disseny de plans d'emergència i mesures d'actuació preventives.
Imatges: L’equip investigador durant la instal·lació dels mesuradors o recollida de mostres en la Universitat Jaume I, IES Vall d’Alba i estació urbana d’Elx.

Español:
El equipo investigador multidisciplinario de las universidades Jaume I de Castellón, València y Miguel Hernández de Elche, dirigido por la profesora Juana María Delgado Saborit de la UJI, ha empezado la instalación de equipos de medida en el interior de centros públicos con el fin de evaluar la carga genética del virus SARS-CoV-2. En Castellón, ya se han recogido muestras en la cafetería de la Escuela Superior de Tecnología y Ciencias Experimentales y en una aula de la Facultad de Ciencias de la Salud y en los mismos espacios en el Instituto de Educación Secundaria de La Vall d'Alba.
El projecto «Detección del SARS-CoV-2 en aerosol atmosférico en ambientes interiores como herramienta de evaluación de medidas sanitarias de prevención y de alerta de la transmisión de la COVID-19», financiado por la Generalitat Valenciana como proyecto de excelencia con cerca de doscientos mil euros, tiene como principal objetivo determinar la carga genética del virus SARS-CoV-2 en muestras de aerosoles recogidas en ambientes interiores y evaluar si esta detección puede ser una herramienta útil como centinela de alerta en futuros episodios de la COVID-19.
El estudio contempla la instalación de equipos de medida en una estación de metro de València, centros universitarios y educativos, centros sanitarios de atención primaria y hospitalarios y centros de atención a mayores porque entre sus objetivos está evaluar la efectividad de las medidas sanitarias de prevención que se aplican actualmente para reorientarlas o proponer de nuevas de acuerdo con los resultados obtenidos en el estudio, puesto que la concentración del virus en ambientes con menor ventilación constituye una oportunidad para la detección temprana.
Para obtener conclusiones que permitan determinar la eficacia de las medidas adoptadas, el equipo investigador se propone recoger muestras durante más de cuatro meses, que servirán para realizar análisis bioquímicos de carga genética relativa al SARS-CoV-2 en el aerosol atmosférico. Además, analizando la tendencia de las medidas tomadas en la estación de Metro València, se pretende «desarrollar una herramienta de detección temprana de futuros episodios de COVID-19 que sirva para tomar medidas rápidamente para evitar la transmisión de contagios», explica la investigadora Juana Delgado.
Esta herramienta de alerta servirá para facilitar el diseño de planes de emergencia y de medidas de actuación para reducir el impacto de futuros episodios de COVID-19 en el bienestar de la población y la economía. El estudio también será de utilidad para comunicar información relevante en la población general y vulnerable con la suficiente antelación para reducir el impacto de nuevos episodios.
El equipo de investigación está formado por Juana María Delgado, del grupo de Epidemiología Perinatal, Salud Ambiental e Investigación Clínica de la UJI; el catedrático Vicente J. Esteve Cano (UJI) y las investigadoras Ana Esplugues (UV) y Nuria Galindo (UMH) que conforman el comité asesor científico de calidad del aire; las investigadoras de la UJI Rosa de Llanos, Manuela Barneo y Paula Carrasco como expertas en Microbiología; y los investigadores Marisa Reblagliato (UJI), Juan B. Bellido (UJI); María Barberá (UJI) María Luisa Estarlich (UV), Ferran Ballester (UV) y Carmen Iñíguez (UV), que conforman el comité asesor científico de epidemiología ambiental.
La ayuda concedida por la Generalitat Valenciana a finales de 2020 formaba parte de un paquete de subvenciones de carácter excepcional, destinadas a entidades que dispondrán de proyectos de investigación de excelencia para la anticipación y la adaptación a situaciones derivadas de la COVID-19. La finalidad de la iniciativa era la financiación de proyectos de I+D de excelencia de carácter estratégico que permita a las administraciones públicas disponer de los mejores instrumentos para la lucha contra el coronavirus.
La Universidad Miguel Hernández de Elche instala la estación de medida del aerosol atmosférico urbano
La profesora del Grupo de Investigación del Laboratorio de Contaminación Atmosférica de la Universidad Miguel Hernández (UMH) de Elche Nuria Galindo ha presentado en Elche la estación de medida atmosférica urbana para analizar la presencia de restos genéticos de la COVID-19 en la ciudad. El equipo multidisciplinario de investigación integra personal de las universidades Jaume I de Castellón, València y Miguel Hernández de Elche, así como de la Fundación FISABIO y la Dirección de Cambio Climático y Calidad Ambiental de la GVA.
La instalación de esta estación se enmarca dentro del proyecto «Detección de SARS-CoV-2 en muestras de aerosol atmosférico» financiada con una de las ayudas a equipos de investigación científica en SARS-CoV-2 y COVID-19 de la Fundación BBVA y, a la presentación de esta han asistido el rector de la UMH, Juan José Ruiz, y el alcalde de Elche, Carlos González.
La estación que ha instalado la UMH en el quiosco de la Glorieta, cedido por el Ayuntamiento, se suma a las ya instaladas en los centros neurálgicos de València y Castelló. Con un importante tráfico diario de personas, estas estaciones permitirán al equipo investigador del proyecto obtener muestras representativas de la carga genética del virus.
La estación integra dos medidores que captan el aerosol atmosférico por medio de filtros de fibra de cuarzo. Uno de ellos, con un caudal de muestreo de 500 litros por minuto, de la marca MCV, recogerá muestras de partículas en suspensión totales. El otro, con un cabezal de selección de partículas atmosféricas por debajo de 10 micras de diámetro, funciona con un caudal de 38 litros por minuto. También cuenta con otro medidor con un cabezal que permite recoger partículas de tamaño inferior a 2,5 micras para determinar su concentración en el punto de medida.
Para obtener la herramienta de alerta que permita avanzarse a posibles brotes de la enfermedad, el personal del proyecto recogerá diariamente los filtros de los medidores integrados en las estaciones urbanas y, posteriormente, los analizará en el laboratorio, en un procedimiento similar al de la PCR, para detectar la carga genética del SARS-CoV-2. De este modo, se podrá estudiar el desfase entre la incubación del virus y el pico de infectividad asociado a la espiración de partículas virales y la presencia de síntomas, con el objetivo de crear una red de alerta que facilite el diseño de planes de emergencia y medidas de actuación preventivas.
Imágenes: El equipo investigador durante la instalación o recogida de muestras de los medidores en la Universitat Jaume I, IES Vall d'Alba y estación urbana de Elche.