Valencià:
La inèrcia diagnòstica fa que els professionals sanitaris no diagnostiquen alteracions dels lípids en un 65,3% dels casos, uns resultats que alerten sobre la necessitat d’adoptar una actitud més proactiva en el diagnòstic complet de la dislipèmia en la pràctica clínica habitual, especialment si es té en compte que es tracta d’una malaltia lligada amb un increment de risc cardiovascular. L’estudi publicat en la revista Plos One s’emmarca dins del programa ESCARVAL (Estudi Cardiometabòlic Valencià), en el qual participen investigadors de la Universitat Jaume I, la Universitat de València i la Universitat Miguel Hernández d’Elx.


	El projecte ESCARVAL no sols fa possible la realització d’un mapa epidemiològic complet de la situació de malalties com ara diabetis, hipertensió i dislipèmia, sinó que també fa possible la producció d’unes escales d’estratificació de risc cardiometabòlic pròpies de la Comunitat Valenciana. L’estudi desenvolupat sobre la inèrcia en dislipèmia reflecteix que a la Comunitat Valenciana van acudir 1.395.669 persones al centre de salut en el segon semestre de 2010, de les quals un 48,2% estaven diagnosticades amb dislipèmia, mentre que en la resta de casos, el 51,8%, aquesta patologia no apareixia diagnosticada en el seu historial clínic, és a dir, una part d’aquests pacients podria tenir-la sense diagnosticar. Dels pacients no diagnosticats,un total de 723.604, es van analitzar 11.386, que tenien dues o més proves diagnòstiques per a determinar els lípids en el període de temps analitzat, i només en un 34,7% dels casos les xifres van ser normals, per la qual cosa estava justificada l’absència del diagnòstic de dislipèmia.


	En el 65,3% restant dels casos es va detectar que no s’havien diagnosticat problemes de colesterol, malgrat la seua existència. Vicente Pallarés, investigador de la Unitat Predepartamental de Medicina de la Jaume I i membre del Comitè Científic de l’Estudi ESCARVAL, destaca que, molt a sovint, els problemes de colesterol no requereixen tractament farmacològic; és per això que, normalment, la modificació d’estils de vida sol ser la pauta inicial d’intervenció, però sí que és important diagnosticar la població, com més prompte millor, per tal d’afavorir el canvi d’hàbits cap a una vida més saludable i tractar-la farmacològicament si fóra escaient. «Està demostrat que com més prompte es diagnostiquen els problemes de colesterol, és molt millor per a evitar el futur risc cardiovascular; per això és important detectar la inèrcia diagnòstica i posar els mitjans necessaris per a evitar-la», explica.


	La investigació conclou i alerta també de la importància de posar especial atenció als pacients amb baixos nivells de c-HDL (conegut com a «colesterol bo»), ja que un 27,3% dels casos no es van diagnosticar quan tocava, atès que implica un increment del risc cardiovascular. D’altra banda, el perfil associat en què apareix amb més freqüència la inèrcia diagnòstica en dislipèmia es correspon amb el de dona de mitjana edat i hipertensa.

Un estudi ambiciós sobre la malaltia cardiometabòlica


	ESCARVAL és un programa de docència, investigació i millora assistencial que es va posar en marxa el 2007 amb una àmplia participació multidisciplinària, l’objectiu principal del qual és la millora de l’abordatge del pacient amb malalties cardiometabòliques en l’àmbit de l’atenció primària, i que s’emmarca dins del context del Pla de Prevenció i Control de Malalties Cardiovasculars desenvolupat per la Conselleria de Sanitat.


	En el marc del programa es desenvolupa ESCARVAL Transversal, un projecte de recollida de dades de tota la població valenciana de forma semestral des del 2007, que permet fer un mapa epidemiològic cardiovascular de la població i que s’està convertint en referent internacional per als especialistes. Pallarés incideix que les dades es recopilen de forma encriptada i sense estar associades amb les dades del pacient, per a la qual cosa s’ha realitzat un protocol de recollida de dades estricte, supervisat pel Comitè d’Ètica de Salut Pública de la Comunitat Valenciana. «Una vegada desenvolupat, el model de recollida de dades sanitàries es pot extrapolar a altres regions o àmbits sanitaris», afegeix.


	Per a formar i sensibilitzar els professionals sanitaris en aquesta matèria, des d’ESCARVAL es realitza un curs bianual en línea que iniciarà aviat la seua tercera edició, i a través del qual s’han format ja més de 2.000 professionals de la medicina i la infermeria. «La realització d’aquest curs ha permès millorar la quantitat i qualitat de les dades de la història clínica electrònica (projecte Abucasis), és a dir, es millora la qualitat de les dades obtingudes, i és motiu actual d’una exhaustiva anàlisi. El curs, a més, capacita els professionals sanitaris per a incorporar-se com a investigadors col·laboradors en l’estudi», afegeix l’investigador.


	Un segon projecte és ESCARVAL Risc, que realitza un seguiment a quasi 32.000 pacients hipertensos i/o dislipèmics i/o diabètics durant un període de cinc anys, a fi d’obtenir una escala de risc cardiovascular predictiva amb dades pròpies i amb l’objectiu final de promoure una millor actuació preventiva abans que la malaltia es produïsca. «Actualment, els professionals sanitaris ens hem guiat per escales de risc d’altres països, com ara les de l’estudi Framingham, realitzades a població dels Estats Units que poc té a veure amb la nostra realitat. Encara que en aquest moment ja existeixen taules que s’aproximen més al nostre entorn, com són les europees de Score, el Programa ESCARVAL ens permetrà comptar amb unes escales que tenen dades pròpies, i que de segur seran vàlides no sols per a la població de la Comunitat Valenciana, sinó que per la seua potència s’extrapolaran per tota l’àrea mediterrània i fins i tot, possiblement, europea», explica Pallarés. Es preveu que les dades referents a les Escales ESCARVAL en població de risc es presenten el pròxim mes de maig.


	Finalment, un tercer projecte és ESCARVAL Prevenció, en el qual a una població d’uns 50.000 ciutadans adults, seleccionats de forma aleatòria segons la piràmide poblacional de la Comunitat Valenciana, se’ls convida a participar en un seguiment durant 10 anys en el període 2010-2020. Els participants, després de l’acceptació i la signatura del consegüent consentiment informat, es comprometen a fer-se controls segons un protocol establert cada dos anys. Una de les característiques importants d’aquest estudi és que, a més, es pretén prendre mostres analítiques per a generar un biobanc per a conèixer més sobre el risc de la població en el futur. ESCARVAL Prevenció representarà així una de les bases de dades més exhaustives a escala internacional, amb informacions que permetran desenvolupar nombrosos estudis i anàlisis de dades sobre malalties cardiovasculars, sempre amb l’objectiu final de millorar la salut de la població.


	ESCARVAL, projecte impulsat per la Conselleria de Sanitat, compta amb la col·laboració de societats científiques d’atenció primària com ara SEMFYC (Societat Espanyola de Medicina de Família i Comunitària) i SEMERGEN (Societat Espanyola de Metges d’Atenció Primària), i l’assessorament de la Universitat de Loyola a Chicago (Illinois, EUA), amb una àmplia experiència en estudis de base poblacional, a més de la participació d’investigadors de la Universitat de València, la Universitat Miguel Hernández i la Universitat Jaume I.


	 

Referencia bibliogràfica: Is the Physician’s Behavior ‘in’ Dyslipidemia Diagnosis ‘in’ Accordance with Guidelines? Cross-Sectional Escarval Study

Vídeo en diferents formats


	 


	Altres notícies d'investigació:

Investigadors de l'UJI i la UV desenvolupen un sistema òptic que millora la visualització en entorns opacs com ara la pell

Una tesi de l’UJI destaca la importància dels informes dels clubs de la Premier League per a la divulgació d'informació financera en llengua anglesa

Español:
La inercia diagnóstica hace que los profesionales sanitarios no diagnostiquen alteraciones de los lípidos en un 65,3% de los casos, unos resultados que alertan sobre la necesidad de adoptar una actitud más proactiva en el diagnóstico completo de la dislipemia en la práctica clínica habitual, especialmente si se tiene en cuenta que se trata de una enfermedad ligada a un incremento del riesgo cardiovascular. El estudio publicado en la revista Plos One se enmarca dentro del programa ESCARVAL (Estudio Cardiometabólico Valenciano), en el que participan investigadores de la Universitat Jaume I, la Universitat de València y la Universidad Miguel Hernández de Elche.


	El proyecto ESCARVAL no solo posibilita  la realización  de un completo mapa epidemiológico de la situación de enfermedades como diabetes, hipertensión y dislipemia, sino también la posibilidad de producir unas escalas de estratificación de riesgo cardiometabólico propias de la Comunidad Valenciana. El estudio desarrollado sobre la inercia en dislipemia refleja que, en la Comunidad Valenciana, acudieron 1.395.669 personas al centro de salud en el segundo semestre de 2010, el 48,2% de las cuales estaba diagnosticado de dislipemia, mientras que en el 51,8% restante de casos, la patología no aparecía diagnosticada en su historial clínico, es decir, una parte de los mismos podría tenerla sin diagnosticar. De estos pacientes no diagnosticados (un total de 723.604), se analizó a 11.386 que tenían dos o más pruebas analíticas para determinar los lípidos en el periodo de tiempo analizado, y solo en un 34,7% de los casos las cifras fueron normales, por lo que estaba justificada la ausencia del diagnóstico de dislipemia. En el 65,3% restante de los casos se detectó que no se habían diagnosticado los problemas de colesterol a pesar de existir.


	Vicente Pallarés, investigador de la Unidad Predepartamental de Medicina de la Jaume I y miembro del Comité Científico del Estudio ESCARVAL, destaca que los problemas de colesterol no requieren, en muchas ocasiones, de tratamiento farmacológico, siendo en muchas ocasiones la modificación de estilos de vida la pauta inicial de intervención, pero sí que es importante diagnosticar a la población cuanto antes para favorecer el cambio de hábitos hacia una vida más saludable, y si fuera necesario tratarla farmacológicamente. «Está demostrado que cuanto antes se diagnostiquen los problemas de colesterol, es mucho mejor para evitar el riesgo cardiovascular futuro, de ahí la importancia de detectar la inercia diagnóstica y poner los medios necesarios para evitarla», explica.


	La investigación concluye alertando también de la importancia de prestar especial atención a los pacientes con niveles bajos de c-HDL, conocido como «colesterol bueno», ya que un 27,3% de los casos no se diagnosticaron cuando deberían, ya que se sabe que implica incremento del riesgo cardiovascular. Por otra parte, el perfil asociado en el que aparece con más frecuencia la inercia diagnóstica en dislipemia se corresponde con mujer de mediana edad e hipertensa.

Un ambicioso estudio sobre la enfermedad cardiometabólica


	ESCARVAL es un programa de docencia, investigación y mejora asistencial puesto en marcha en 2007 con amplia participación multidisciplinar, cuyo objetivo principal es la mejora del abordaje del paciente con enfermedades cardiometabólicas en el ámbito de la Atención Primaria, y que se enmarca dentro del contexto del Plan de Prevención y Control de Enfermedades Cardiovasculares desarrollado por la Conselleria de Sanidad.


	En el marco del programa se desarrolla ESCARVAL Transversal, un proyecto de recogida de datos de toda la población valenciana de forma semestral desde 2007, que permite hacer un mapa epidemiológico cardiovascular de la población y que se está convirtiendo en referente internacional para los especialistas. Pallarés incide en que los datos se recopilan de forma encriptada y sin estar asociados a datos del paciente, para lo que se ha desarrollado un protocolo estricto de recogida de datos, supervisado por el Comité de Ética de Salud Pública de la Comunidad Valenciana. «Una vez desarrollado, el modelo de recogida de datos sanitarios puede ser extrapolable a otras regiones o ámbitos sanitarios», resalta.


	Para formar y sensibilizar a los profesionales sanitarios en esta materia, desde ESCARVAL se realiza un curso bianual on line que pronto iniciará su tercera edición, a través del cual se han formado ya a más de 2.000 profesionales de la medicina y la enfermería. «La realización de este curso ha permitido mejorar la cantidad y calidad de los datos de la historia clínica electrónica (proyecto Abucasis), mejorando la calidad de los datos obtenidos, siendo esta cuestión motivo actual de un exhaustivo análisis. El curso capacita además a estos profesionales sanitarios para incorporarse como investigadores colaboradores en el estudio», añade el investigador.


	Un segundo proyecto es ESCARVAL Riesgo, que realiza un seguimiento a casi 32.000 pacientes hipertensos y/o dislipémicos y/o diabéticos durante un periodo de cinco años, con el fin de desarrollar una escala predictiva de riesgo cardiovascular con datos propios, en aras de promover una mejor actuación preventiva antes de que la enfermedad se produzca. «Actualmente los profesionales sanitarios nos hemos guiado por escalas de riesgo de otros países como las del estudio Framingham, realizadas en población estadounidense, que poco tiene que ver con nuestra realidad. Aunque en este momento ya existen tablas que se aproximan más a nuestro entorno como las europeas de Score, el programa ESCARVAL nos va a permitir contar con unas escalas con datos propios y que seguro serán válidas no sólo para la población de la Comunidad Valenciana, sino también, por su potencia, serán extrapolables a toda el área mediterránea e incluso, posiblemente, europea», explica Pallarés. Está previsto que los datos referentes a las Escalas ESCARVAL en población de riesgo se presenten el próximo mes de mayo.


	Finalmente, un tercer proyecto es ESCARVAL Prevención, en el que a una población de unos 50.000 ciudadanos adultos seleccionados de forma aleatoria según la pirámide poblacional de la Comunidad Valenciana, se les invita a participar en un seguimiento durante 10 años en el periodo 2010-2020. Los participantes, tras la aceptación y la firma del consiguiente consentimiento informado, se comprometen a realizarse controles según un protocolo establecido cada dos años. Una de las características importantes de este estudio es que, además, se pretende tomar muestras analíticas para generar un biobanco y conocer más sobre el riesgo de la población en un futuro. ESCARVAL Prevención representará así una de las bases de datos más exhaustivas a nivel internacional, con informaciones que permitirán desarrollar numerosos estudios y análisis de datos sobre enfermedades cardiovasculares, siempre con el objetivo final de mejorar la salud de la población.


	ESCARVAL, proyecto respaldado por la Conselleria de Sanidad, cuenta con la colaboración de sociedades científicas de atención primaria como SEMFYC (Sociedad Española de Medicina de Familia y Comunitaria), SEMERGEN (Sociedad Española de Médicos de Atención Primaria) y el asesoramiento de la Universidad de Loyola en Chicago (Illinois, EEUU), con una amplia experiencia en estudios de base poblacional, además de la participación de investigadores de la Universitat de Valencia, la Universidad Miguel Hernández y la Universitat Jaume I.


	 

Referencia bibliográfica: Is the Physician’s Behavior in Dyslipidemia Diagnosis in Accordance with Guidelines? Cross-Sectional Escarval Study

Vídeo en diferentes formatos


	 


	Otras noticias de investigación:


	 

Investigadores de la UJI y la UV desarrollan un sistema óptico que mejora la visualización en entornos opacos como la piel


	 

Una tesis de la UJI destaca la importancia de los informes de los clubs de la Premier League para la divulgación de información financiera en lengua inglesa