Valencià:
Els investigadors del grup de recerca Geospatial Technologies Research Group (GEOTEC) de la Universitat Jaume I de Castelló s'han embarcat en un nou repte: aplicar els seus coneixements en alta tecnologia per a la millora de l'eficiència i el rendiment en la producció de l'arròs. Aquest estudi s'enquadra dins del projecte ERMES, amb el suport de la Unió Europea dins del setè programa marc de recerca i desenvolupament tecnològic. ERMES està compost per un consorci en el qual es troben universitats i empreses d'Itàlia, Suïssa, Grècia i Espanya, i en el qual també participa la Universitat de València (UVEG). 


	El sector del cultiu de l'arròs, a escala europea, genera un volum de negoci d'uns 700 milions d'euros per cada any. Amb unes 120.000 hectàries de cultiu d'arròs i una producció propera a un milió de tones, Espanya representa el 24% del total de la producció d'arròs a Europa i només és superada per Itàlia, que produeix el 57% de tot Europa. Per als dos països, l'arròs no solament representa un valor econòmic, sinó també un valor cultural. Una bona mostra d'això són les tradicions gastronòmiques, com ara el risotto a Itàlia o la paella a Espanya. La Comunitat Valenciana és considerada el bressol de la paella, i és la quarta regió amb major producció d'arròs d'Espanya. 


	El professor Joaquín Huerta, cap del grup de recerca GEOTEC, ha explicat que «alguns dels nostres avanços tecnològics estan ja madurs per a la seua explotació en diverses àrees, incloent-hi l'agricultura». A més, ha afegit que «Europa ha invertit considerablement en el llançament de satèl·lits d'observació terrestre dins del programa Copernicus i són ja dues les missions que estan en funcionament, amb Sentinel-1 i Sentinel-2. Les dades obtingudes per aquests satèl·lits estan ja disponibles i el nostre desafiament consisteix a analitzar i explotar aquestes imatges de satèl·lit per a ajudar els nostres agricultors en la seua tasca al camp. Els seus possibles usos poden ser la detecció de males herbes, plagues, sequeres i patrons de creixement anormal, entre altres».


	El fet que els agricultors puguen disposar d'aquest tipus d'informació és un altre repte. El doctor Sven Casteleyn, investigador de l’UJI, apunta a l'àmplia disponibilitat de telèfons intel·ligents i tauletes: «GEOTEC està especialitzada en tecnologies geoespacials, capaces de visualitzar en un mapa qualsevol tipus d'informació amb característiques geogràfiques, juntament amb altres funcions, mitjançant mapes interactius. Anem a construir un geoportal on mostrarem la informació rellevant per al cultiu de l'arròs, com poden ser condicions atmosfèriques, dades de sembra o qualsevol altre tipus d'informació. Això no obstant, també creiem en el desenvolupament i desplegament d'aplicacions mòbils, les anomenades «apps». Aquestes aplicacions ofereixen possibilitats addicionals, tals com la navegació en el propi camp, la notificació d'alertes per als agricultors i observacions in situ».

Col·laboració amb Arròs de València Denominació d'Origen


	L'UJI i la UVEG estan treballant estretament, juntament amb Arròs de València Denominació d'Origen, i també amb responsables de l'organització i protecció dels agricultors d'arròs valencià, així com amb l'administració pública. «Aquesta cooperació és vital per a l'èxit del projecte», afirma el doctor Carlos Granell, investigador de GEOTEC que està treballant per al projecte ERMES. «Els nostres socis italians i grecs tenen contactes similars en els seus respectius països. Esperem obtenir una profunda comprensió de quines són les necessitats reals al camp i combinar-les amb les possibilitats tecnològiques que oferim. Això és ciència aplicada, on volem extrapolar la nostra tecnologia per a millorar la vida de la gent, en aquest cas ajudant els agricultors en el seu treball dia a dia i, en última instància, per a millorar-ne l'eficiència».

Més informació


	Altres notícies d'investigació:

Investigadors castellonencs i brasilers descobreixen el creixement de plata metàl·lica en la superfície dels cristalls de wolframat de plata com a efecte de l'electrosíntesi

Dos investigadors de l’UJI participen en l'Escola de Ciència i Enginyeria de Materials de Mèxic

Español:
Los investigadores del grupo de investigación Geospatial Technologies Research Group (GEOTEC) de la Universitat Jaume I de Castelló se han embarcado en un nuevo reto: aplicar sus conocimientos en alta tecnología para la mejora de la eficiencia y el rendimiento en la producción del arroz. Este estudio se encuadra dentro del proyecto ERMES, apoyado por la Unión Europea dentro del séptimo programa marco de investigación y desarrollo tecnológico. ERMES está compuesto por un consorcio en los que se encuentran universidades y empresas de Italia, Suiza, Grecia y España, y en el que también participa la Universitat de València (UVEG).


	El sector del cultivo del arroz, a nivel europeo, genera un volumen de negocio de unos 700 millones euros por cada año. Con alrededor de 120.000 hectáreas en el cultivo de arroz y una producción cercana a un millón de toneladas, España representa el 24% del total de la producción de arroz en Europa y sólo es superada por Italia, que produce el 57% de toda Europa. Para ambos países, el arroz no sólo representa un valor económico, sino también un valor cultural. Una buena muestra de ello son las tradiciones gastronómicas, como el risotto en Italia o la paella en España. La Comunitat Valenciana es considerada la cuna de la paella, siendo la cuarta región con mayor producción de arroz de España.


	El profesor Joaquín Huerta, jefe del grupo de investigación GEOTEC, ha explicado que «algunos de nuestros avances tecnológicos están ya maduros para su explotación en varias áreas, incluyendo la agricultura». Además, ha añadido que «Europa ha invertido considerablemente en el lanzamiento de satélites de observación terrestre dentro del programa Copernicus y son ya dos las misiones que están en funcionamiento, con Sentinel-1 y Sentinel-2. Los datos obtenidos por estos satélites están ya disponibles y nuestro desafío consiste en analizar y explotar estas imágenes de satélite para ayudar a nuestros agricultores en su tarea en el campo. Sus posibles usos pueden ser la detección de malas hierbas, plagas, sequías y patrones de crecimiento anormal, entre otros».


	Que los agricultores puedan disponer de este tipo de información es otro reto. El doctor Sven Casteleyn, investigador de la UJI, apunta a la amplia disponibilidad de teléfonos inteligentes y tabletas: «GEOTEC está especializada en tecnologías geoespaciales, capaces de visualizar en un mapa cualquier tipo de información con características geográficas, junto con otras funciones, mediante mapas interactivos. Vamos a construir un geoportal, donde mostraremos la información relevante para el cultivo del arroz, como pueden ser condiciones atmosféricas, datos de siembra o cualquier otro tipo de información. Pero también creemos en el desarrollo y despliegue de aplicaciones móviles, las llamadas «apps». Éstas ofrecen posibilidades adicionales, tales como la navegación en el propio campo, la notificación de alertas para los agricultores y observaciones in situ».

Colaboración con Arroz de Valencia Denominación de Origen


	La UJI y la UVEG están trabajando estrechamente junto con Arroz de Valencia Denominación de Origen y también con responsables de la organización y protección de los agricultores de arroz valenciano, así como con la administración pública. «Esta cooperación es vital para el éxito del proyecto», afirma el doctor Carlos Granell, investigador de GEOTEC que está trabajando para el proyecto ERMES. «Nuestros socios italianos y griegos tienen contactos similares en sus respectivos países. Esperamos obtener una profunda comprensión de cuáles son las necesidades reales en el campo y combinarlas con las posibilidades tecnológicas que ofrecemos. Esto es ciencia aplicada, donde queremos extrapolar nuestra tecnología para mejorar la vida de la gente, en este caso, ayudando a los agricultores en su trabajo día a día y, en última instancia, para mejorar su eficiencia».

Más información


	Otras noticias de investigación:

Investigadores castellonenses y brasileños descubren el crecimiento de plata metálica en la superficie de los cristales de wolframato de plata como efecto de la electrosíntesis

Dos investigadores de la UJI participan en la Escuela de Ciencia e Ingeniería de Materiales de México