Valencià:
Professorat dels departaments de Dret Privat i Dret del Treball, de la Seguretat Social i Eclesiàstic de l'Estat de la Universitat Jaume I de Castelló i la Universitat Autònoma de Madrid han publicat La familia política ante el ordenamiento jurídico, una novetat editorial en la qual s'expliquen i argumenten els avantatges i desavantatges legals del parentesc d'afinitat (sogres, cunyats, gendres, nores, padrastres, fillastres, etc.).
Iciar Cordero, Juan Andrés Recalde, María Arantzazu Vicente i Caty Vidales, com a autors i autores, i Germán Orón, com a editor, han publicat aquest text amb el propòsit d'incidir en un tema que no ha estat abordat fins avui de forma transversal o interdisciplinària, a causa de la complexitat i la multitud d'àmbits judicials que abasta (civil, penal, tributari, laboral, mercantil o funció pública), i per no existir un criteri clar per a determinar l'abast dels graus de parentesc, entre altres raons.
El text té una importància vital perquè mostra com els familiars afins en supòsits legalment previstos són subjectes de discriminacions, de vegades de forma negativa i unes altres de forma positiva, i són especialment rellevants en matèria civil (casos d'adopcions); en matèria fiscal pels beneficis fiscals o presumpcions tributàries de les quals poden ser objecte; en matèria mercantil per condicionar contractes, obligacions i actuacions de societats o persones parents de determinats socis; laboralment per condicionar contractes i permisos en determinades circumstàncies o prestacions socials, i en la funció pública tant per aquests permisos com per erigir-se en circumstàncies d'incompatibilitat, abstenció o recusació, que també afecten algunes professions.
El parentesc per afinitat, no regulat en el Codi Civil, és el que crea un vincle entre un cònjuge i els parents consanguinis de l'altre, amb la qual cosa queda en mans dels tribunals la interpretació de si aquest vincle s'extingeix o no amb la dissolució de matrimoni. La resposta pot ser diferent si la causa és la defunció del cònjuge que va donar lloc al vincle o el divorci. No existeix un criteri clar i homogeni per a determinar l'abast dels graus de parentesc afectats, perquè de vegades només abasta el primer i altres vegades abasta fins al quart. Existeix fins i tot algun cas en què resulta enigmàtica la raó per la qual la condició parental ha estat contemplada com un avantatge per a l'afectat, i no com un inconvenient, o al contrari. A més, cada vegada hi ha més casos en què aquest tipus de discriminació afecta les famílies de les parelles amb una relació similar d'afectivitat a la conjugal.

Español:
Profesorado de los departamentos de Derecho Privado y Derecho del Trabajo, de la Seguridad Social y Eclesiástico del Estado de la Universitat Jaume I de Castelló y la Universidad Autónoma de Madrid han publicado La familia política ante el ordenamiento jurídico, una novedad editorial en la que se explican y argumentan las ventajas y desventajas legales del parentesco de afinidad (suegros, cuñados, yernos, nueras, padrastros, hijastros, etc.).
Iciar Cordero, Juan Andrés Recalde, María Arantzazu Vicente y Caty Vidales, como autores y autoras, y Germán Orón, como editor, han publicado este texto con el propósito de incidir en un tema que no ha sido abordado hasta la fecha de forma transversal o interdisciplinar, debido a la complejidad y multitud de ámbitos judiciales que abarca (civil, penal, tributario, laboral, mercantil o función pública), y al no existir un criterio claro para determinar el alcance de los grados de parentesco, entre otras razones.
El texto cobra vital importancia porque muestra cómo los familiares afines en supuestos legalmente previstos son sujetos de discriminaciones, a veces de forma negativa y otras de forma positiva, y son especialmente relevantes en materia civil (casos de adopciones); en materia fiscal por los beneficios fiscales o presunciones tributarias de las que pueden ser objeto; en materia mercantil por condicionar contratos, obligaciones y actuaciones de sociedades o personas parientes de determinados socios; laboralmente por condicionar contratos y permisos en determinadas circunstancias o prestaciones sociales, y en la función pública tanto por esos permisos como por erigirse en circunstancias de incompatibilidad, abstención o recusación, que también afectan a algunas profesiones.
El parentesco por afinidad, no regulado en el Código Civil, es el que crea un vínculo entre un cónyuge y los parientes consanguíneos del otro, quedando en manos de los tribunales la interpretación de si se extingue o no con la disolución de matrimonio, pudiendo ser distinta la respuesta si la causa es el fallecimiento del cónyuge que dio lugar al vínculo, o el divorcio. No existe un criterio claro y homogéneo para determinar el alcance de los grados de parentesco afectados, pues en ocasiones sólo alcanza al primero y en otras alcanza hasta el cuarto, existiendo algún caso en que resulta enigmática la razón por la que la condición parental ha sido contemplada como una ventaja para el afectado, y no como un inconveniente, o al contrario. Además, cada vez hay más casos en que este tipo de discriminación afecta a las familias de las parejas con una relación similar de afectividad a la conyugal.