Valencià:
La Facultat de Ciències de la Salut de la Universitat Jaume I va organitzari les I Jornades d’Investigació per als Estudiants de Ciències de la Salut que tenen com a objectiu que l’estudiantat dels àmbits de la Medicina, Psicologia i Infermeria puga comunicar i compartir els seus treballs científics.


	L’acte d’inauguració ha comptat amb la presència del vicerector d’Investigació i Postgrau, Antonio Barba; el degà de la FCS, Rafael Ballester i la directora de les jornades Laura Mezquita. Barba ha fet una critica a les retallades continuades del govern espanyol a les subvencions econòmiques per a investigació. No obstant, ha posat de relleu el suport ferm de l’UJI a la investigació amb el seu pla propi de finançament.


	Per la seua part, Ballester ha recalcat la importància d’aquestes jornades per unir, per primera vegada, les tres disciplines de la Facultat i per estar centrades en la investigació, una qüestió «clau per al futur de qualsevol disciplina i un imperatiu moral pel bé dels nostres pacients». Finalment, Mezquita ha destacat la qualitat i quantitat de treballs presentats per l’estudiantat amb un total de 30 comunicacions i 23 pòsters de 130 autors.


	A continuació, la doctora Pilar Barreto, catedràtica de Psicologia Clínica de la Universitat de València, ha oferit la conferència inaugural sota el títol «Investigació en cures pal·liatives: Promovent la dignitat de les persones». La catedràtica ha iniciat la seua intervenció afirmant que «la investigació científica és una necessitat imperativa perquè s’ha de provar l’eficàcia dels tractaments» i ha subratllat la importància d’investigar amb una visió integradora i multidisciplinar.


	Barreto ha abordat diferents aspectes que els professionals de la salut han de tindre en compte a l’hora de tractar amb pacients que es troben al final de la vida. Així, ha assenyalat que «per a promoure la dignitat del pacient no sols és imprescindible atendre les necessitats que li generen sofriment sinó també promoure els recursos personals que té la persona per a potenciar el seu benestar i per a saber manejar el tràngol que suposa el final de la vida».


	D’altra banda, ha explicat que els professionals de les cures pal·liatives han d’enfrontar-se a una situació de manifestació implícita o explícita de la mort i un cúmul de necessitats físiques, emocionals, espirituals i socials. En aquest sentit, ha destacat la importància de que el professional analitze com es sent davant la situació per a saber afrontar-la i poder connectar millor amb el pacient perquè «la por impedeix actuar amb eficiència».


	Així mateix, la catedràtica ha destacat la necessitat d’escoltar les preocupacions del pacient i detectar situacions adverses, necessitats emocionals i espirituals per ajudar-lo a resoldre-les o transcendir-les. Pel que fa a les necessitats espirituals, és a dir, aquelles qüestions relacionades amb el propòsit de la vida, trobar significat, perdó, reconciliació o afirmació de valors, la catedràtica ha afirmat que,  segons els estudis, «les persones amb una espiritualitat rica i ben coberta tenen un sofriment molt menor» i, per això, ha instat als professionals de la salut a treballar la seua pròpia espiritualitat per tal de poder estar en «sintonia» amb el pacient i ser capaços d’ajudar-lo.


	El primer dia de jornades s’ha completat amb la presentació de treballs de l’estudiantat i la xarrada d’Ismael Rodrigo, director de l’Oficina de Cooperació en Investigació i Desenvolupament de l’UJI (OCIT) qui ha parlat sobre la carrera investigadora


	Les jornades continuaran demà amb la presentació de la Revista Àgora de Salut, la resta de presentacions dels treballs l’estudiantat, una ponència d’experts sobre l’abordatge interdisciplinar de les cures pal·liatives, un taller d’ecografia bàsica i un cinefòrum.

Fotografies

Vídeo en diferents formats

Español:
La Facultad de Ciencias de la Salud de la Universitat Jaume I ha iniciado hoy las I Jornadas de Investigación para los Estudiantes de Ciencias de la Salud que tienen como objetivo que el estudiantado de los ámbitos de la Medicina, Psicología y Enfermería pueda comunicar y compartir sus trabajos científicos.


	El acto de inauguración ha contado con la presencia del vicerrector de Investigación y Posgrado, Antonio Barba; el decano de la FCS, Rafael Ballester y la directora de las jornadas Laura Mezquita. Barba ha hecho una crítica a los recortes continuados del gobierno español a las subvenciones económicas para investigación. No obstante, ha puesto de relieve el apoyo firme de la UJI a la investigación con su plan propio de financiación.


	Por su parte, Ballester ha recalcado la importancia de estas jornadas por unir, por primera vez, las tres disciplinas de la Facultad y por estar centradas en la investigación, una cuestión «clave para el futuro de cualquier disciplina y un imperativo moral por el bien de nuestros pacientes». Finalmente, Mezquita ha destacado la calidad y cantidad de trabajos presentados por el estudiantado con un total de 30 comunicaciones y 23 pósteres de 130 autores.


	A continuación, la doctora Pilar Barreto, catedrática de Psicología Clínica de la Universidad de Valencia, ha ofrecido la conferencia inaugural bajo el título «Investigación curas paliativas: Promoviendo la dignidad de las personas». La catedrática ha iniciado su intervención afirmando que «la investigación científica es una necesidad imperativa porque se tiene que probar la eficacia de los tratamientos» y ha subrayado la importancia de investigar con una visión integradora y multidisciplinar.


	Barreto ha abordado diferentes aspectos que los profesionales de la salud tienen que tener en cuenta a la hora de tratar con pacientes que se encuentran al final de la vida. Así, ha señalado que «para promover la dignidad del paciente no sólo es imprescindible atender las necesidades que le generan sufrimiento sino también promover los recursos personales que tiene la persona para potenciar su bienestar y para saber manejar el trance que supone el final de la vida».


	Por otro lado, ha explicado que los profesionales de las curas paliativas tienen que enfrentarse a una situación de manifestación implícita o explícita de la muerte y un cúmulo de necesidades físicas, emocionales, espirituales y sociales. En este sentido, ha destacado la importancia de que el profesional analice como se siente ante la situación para saber afrontarla y poder conectar mejor con el paciente porque «el miedo impide actuar con eficiencia».


	Así mismo, la catedrática ha destacado la necesidad de escuchar las preocupaciones del paciente y detectar situaciones adversas, necesidades emocionales y espirituales para ayudarlo a resolverlas o trascenderlas. En cuanto a las necesidades espirituales, es decir, aquellas cuestiones relacionadas con el propósito de la vida, encontrar significado, perdón, reconciliación o afirmación de valores, la catedrática ha afirmado que, según los estudios, «las personas con una espiritualidad rica y bien cubierta tienen un sufrimiento mucho menor» y, por eso, ha instado a los profesionales de la salud a trabajar su propia espiritualidad para poder estar en «sintonía» con el paciente y ser capaces de ayudarlo.


	El primer día de jornadas se ha completado con la presentación de trabajos del estudiantado y la charla de Ismael Rodrigo, director de la Oficina de Cooperación en Investigación y Desarrollo de la UJI (OCIT) quién ha hablado sobre la carrera investigadora.


	Las jornadas continuarán mañana con la presentación de la Revista Àgora de Salut, el resto de presentaciones de los trabajos del estudiantado, una ponencia de expertos sobre el abordaje interdisciplinar de las curas paliativas, un taller de ecografía básica y un cinefórum.

Fotografías

Vídeo en diferentes formatos