Valencià:
Uns nous electròlits basats en líquids iònics que perllonguen la vida útil de les cèl·lules solars i les bateries i una nova família de compostos que permet desenvolupar gels més resistents a altes temperatures i capaços d'actuar amb una gran varietat de dissolvents orgànics són les dues patents que la Universitat Jaume I de Castelló ha presentat en el I Fòrum de Transferència de Tecnologia a la Comunitat Valenciana celebrat a València.


	En la patent sobre nous electròlits, els investigadors i investigadores de CIDETEC al País Basc i el Grup de Dispositius Fotovoltaics i Optoelectrònics de l’UJI han descobert una nova família de líquids iònics que permet produir electròlits que milloren les prestacions, estabilitat i durabilitat de dispositius electroquímics i electrònics, com són les cèl·lules solars o les bateries. Aquests materials tenen com a peculiaritat la presència de sulfur o polisulfur, un líquid iònic no volàtil que presenta una conductivitat iònica elevada i permet utilitzar-lo a temperatures molt més altes.


	Aquesta tecnologia, segons ha explicat el professor Juan Bisquert durant la presentació, té un prometedor camp d'aplicació en la fabricació de bateries amb una major densitat energètica. Enfront de les d'ió-liti, les bateries basades en liti-sofre atorguen una autonomia tres vegades major, però sense augmentar la grandària i el pes, i a un menor cost. Les cèl·lules solars es presenten també com una alternativa atractiva per disminuir els costos de producció, millorant aspectes com l'estabilitat i la durabilitat perquè siguen més rendibles, i convertint l'electricitat fotovoltaica en una opció d'energia segura, neta i sostenible. Els sectors d'aplicació s'enquadren en el camp de la tecnologia de materials i química, en concret, en cèl·lules solars electroquímiques, bateries de liti-sofre, dispositius electrocròmics, biosensors electroquímics o electrodeposició de materials per a recobriment.


	La patent sobre nous organogelants, desenvolupada pel Grup de Química Sostenible dirigit pel professor Santiago Luis, consisteix en una nova família de compostos organogelants amb un pes molecular baix que són capaços de produir gelificació en una àmplia gamma de dissolvents orgànics. La invenció, segons ha explicat la professora M.ª Isabel Burguete en el fòrum, és de gran utilitat en el camp de la cosmètica i en les indústries farmacèutiques i de productes alimentaris, ja que en els tres casos és important mantenir l'estabilitat dels gels quan els productes que els contenen són transportats en condicions de temperatura relativament altes. També podria aplicar-se en medicina biomèdica, bioquímica i clínica, o sectors relacionats amb la preparació de materials intel·ligents i materials que es poden aplicar en els processos analítics o en la preparació de dispositius electrònics.


	Una dels avantatges d'aquests organogelants és que són ràpids i senzills de sintetitzar, amb un alt rendiment final i fàcil escalat. A més, les estructures bàsiques químiques que formen aquests compostos són aminoàcids, substàncies molt semblants a les proteïnes o pèptids, encara que més senzilles i petites, la qual cosa permet que siguen productes en la majoria dels casos biocompatibles. A tots aquests avantatges cal sumar que la seua acció de gelificació es duu a terme amb l'addicció de quantitats molt petites, per davall de l'1% per al dissolvent corresponent, per la qual cosa es tracta de compostos molt econòmics.


	El I Fòrum de Transferència de Tecnologia de la Comunitat Valenciana, inaugurat pel president de la Generalitat Valenciana, Alberto Fabra, acompanyat pel conseller d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació, Màxim Buch, i els rectors de les universitats públiques valencianes, Vicent Climent (UJI), Esteban Morcillo (UV), Francisco Mora (UPV), Manuel Palomar (UA) i Jesús Tadeo Pastor (UMH), tenia per objecte posar a la disposició dels emprenedors i de les empreses la innovació de les universitats públiques a través del Banc de Patents. Per a això es van realitzar presentacions de les ofertes simultànies per sectors: agroalimentació, química i materials i salut. Les dues patents de l’UJI estaven incloses en l'àrea de Química i Materials, moderada per la directora del Servei Central d'Instrumentació Científica de l’UJI, la professora Rosa Llusar.


	Videonotícies sobre les patents:

http://blogs.uji.es/cienciatv/ca/2013/07/02/presenten-dues-patents-relacionades-amb-la-vida-util-de-les-bateries-i-els-gels-mes-resistents/

http://blogs.uji.es/cienciatv/ca/2011/11/24/252/

Español:
Unos nuevos electrolitos basados en líquidos iónicos que prolongan la vida útil de las células solares y las baterías y una nueva familia de compuestos que permite desarrollar geles más resistentes a altas temperaturas y capaces de actuar con una gran variedad de disolventes orgánicos son las dos patentes que la Universitat Jaume I de Castellón ha presentado en el I Foro de Transferencia de Tecnología en la Comunidad Valenciana celebrado en Valencia.


	En la patente sobre nuevos electrolitos, los investigadores e investigadoras de CIDETEC en el País Vasco y el Grupo de Dispositivos Fotovoltaicos y Optoelectrónicos de la UJI han descubierto una nueva familia de líquidos iónicos que permite producir electrolitos que mejoran las prestaciones, estabilidad y durabilidad de dispositivos electroquímicos y electrónicos, como las células solares o las baterías. Estos materiales tienen como peculiaridad la presencia de sulfuro o polisulfuro, un líquido iónico no volátil que presenta una conductividad iónica elevada y permite utilizarlo a temperaturas mucho más altas.


	Esta tecnología, según ha explicado el profesor Juan Bisquert durante la presentación, tiene un prometedor campo de aplicación en la fabricación de baterías con una mayor densidad energética. Frente a las de ión-litio, las baterías basadas en litio-azufre otorgan una autonomía tres veces mayor, pero sin aumentar el tamaño y el peso, y a un menor coste. Las células solares se presentan también como una alternativa atractiva para disminuir los costes de producción, mejorando aspectos como la estabilidad y la durabilidad para que sean más rentables, y convirtiendo a la electricidad fotovoltaica en una opción de energía segura, limpia y sostenible. Los sectores de aplicación se encuadran en el campo de la tecnología de materiales y química, en concreto, en células solares electroquímicas, baterías de litio-azufre, dispositivos electrocrómicos, biosensores electroquímicos o electrodeposición de materiales para recubrimiento.


	La patente sobre nuevos organogelantes, desarrollada por el Grupo de Química Sostenible dirigido por el profesor Santiago Luis, consiste en una nueva familia de compuestos organogelantes con un peso molecular bajo que son capaces de producir gelificación en una amplia gama de disolventes orgánicos. La invención, según ha explicado la profesora M.ª Isabel Burguete en el foro, es de gran utilidad en el campo de la cosmética y en las industrias farmacéuticas y de productos alimenticios, ya que en los tres casos es importante mantener la estabilidad de los geles cuando los productos que los contienen son transportados en condiciones de temperatura relativamente altas. También podría aplicarse en medicina biomédica, bioquímica y clínica, o sectores relacionados con la preparación de materiales inteligentes y materiales que se pueden aplicar en los procesos analíticos o en la preparación de dispositivos electrónicos.


	Una de las ventajas de estos organogelantes es que son rápidos y sencillos de sintetizar, con un alto rendimiento final y fácil escalado. Además, las estructuras básicas químicas que forman estos compuestos son aminoácidos, sustancias muy parecidas a las proteínas o péptidos, aunque más sencillas y pequeñas, lo que permite que sean productos en la mayoría de los casos biocompatibles. A todas estas ventajas cabe sumar que su acción de gelificación se lleva a cabo con la adicción de cantidades muy pequeñas, por debajo del 1% para el disolvente correspondiente, por lo que se trata de compuestos muy económicos.


	El I Foro de Transferencia de Tecnología en la Comunidad Valenciana, inaugurado por el presidente de la Generalitat Valenciana, Alberto Fabra, acompañado por el consejero de Economía, Industria, Turismo y Empleo, Máximo Buch, y los rectores de las universidades públicas valencianas, Vicent Climent (UJI), Esteban Morcillo (UV), Francisco Mora (UPV), Manuel Palomar (UA) y Jesús Tadeo Pastor (UMH), tenía por objeto poner a disposición de los emprendedores y de las empresas la innovación de las universidades públicas a través del banco de patentes. Para ello se realizaron presentaciones de las ofertas simultáneas por sectores: agroalimentación, química y materiales y salud. Las dos patentes de la UJI estaban incluidas en el área de Química y Materiales, moderada por la directora del Servicio Central de Instrumentación Científica de la UJI, la profesora Rosa Llusar.


	Videonoticias sobre las patentes:

http://blogs.uji.es/cienciatv/2013/07/02/presentan-dos-patentes-relacionadas-con-la-vida-util-de-las-baterias-y-geles-mas-resistentes/

http://blogs.uji.es/cienciatv/2011/11/24/quimicos-de-la-uji-desarrollan-compuestos-capaces-de-formar-geles-mas-eficientes/