Valencià:
La Universitat Jaume I de Castelló ha acollit la jornada organitzada per Patim i la societat científica Socidrogalcohol en la qual s'ha abordat la problemàtica de les addiccions en l'era d'internet, posant el focus en les apostes i el joc en línia. 
El joc a Espanya suposa anualment 45.000 milions d'euros, un 3,1% del PIB. Les loteries i els bingos es mantenen estables, els casinos experimenten un increment del 7% i les apostes una pujada del 18,8%. Segons la Direcció General d'Ordenació del Joc (2015) entre un 3,5% i un 6,3% de les persones que juguen tenen risc de patir una patologia al llarg de la seua vida, és a dir, entre 1,6 i 2,9 milions de persones a Espanya.
Segons l'informe de percepció del joc de la Universitat Carlos III, al voltant de 230.000 persones menors de 35 presenten un «alt risc» d'addicció a Espanya, i els joves s'inicien cada vegada abans a aquesta activitat. En els últims dos anys el joc s'ha convertit en la segona causa per la qual demanden tractament les persones ateses per Patim i escurça les distàncies respecte als casos de cocaïna. En 2017 representen el 26% del total. «El joc s'està convertint en l'addicció més important del segle XXI, assumint el protagonisme que en el seu moment van tenir l'heroïna, després la cocaïna, i més endavant tant l'alcohol i el cànnabis, podem parlar que existeix una quarta ona quan ens referim al joc i a les addiccions», adverteix el president de Patim, Francisco López y Segarra.
L'augment de persones amb problemes d'addicció al joc ha fet que els professionals de les addiccions es mostren preocupats i reivindiquen, entre altres coses, una regulació publicitària efectiva i real: «El joc en menors incrementa la probabilitat de desenvolupar una addicció en l'edat adulta», ha explicat Francisco Pascual, president de Socidrogalcohol. En 2017, es van emetre més de 2,7 milions d'anuncis de joc online en tots els suports, segons la consultora InfoAdex. A més, hi ha evidència científica de l'associació directa entre l'exposició a la publicitat i la freqüència i intensitat de joc en adolescents i; existeix un consens entre professionals i l'OMS de la capacitat addictiva que té el joc d'apostes.
No obstant això, i malgrat tota aquesta evidència, el negoci del joc no deixa de créixer, ni tampoc la publicitat en els mitjans de comunicació en horaris infantils. Els famosos i esportistes són els protagonistes que inciten a entrar i provar en els portals, que com a ganxo regalen una quantitat econòmica. Solament en la província de Castelló hi ha ja 10 cases d'apostes (en 2013 hi havia una), a més de les 781 màquines i terminals d'apostes situades en altres espais com bars, bingos, recreatius, etc. A açò cal sumar la facilitat actual d'apostar des de qualsevol lloc amb el dispositiu mòbil o l'ordinador o la tauleta. Segons Patim, el 40% de les persones que acudeixen al seu recurs per addiccions sense substància, presenten un problema amb les escurabutxaques i el 33,3% a les apostes. «Hem d'oferir respostes més centrades en la persona, que atenguen la vulnerabilitat que presenten aquests pacients, quan parlem d'addiccions», explica el president de Patim. 
En aquesta jornada s'ha parlat des d'una perspectiva multidisciplinària de les qüestions relatives al joc. S'ha parlat de menors i joc, de mitjans de comunicació i publicitat, així com de qüestions jurídiques i de control del joc, a més de la perspectiva psicològica en relació al joc en línia. «Existeixen diferències significatives quant a dones i homes que juguen, elles són més majors, i seria molt interessant poder estudiar amb més profunditat en quina mesura influeixen els estigmes i els estereotips de gènere en aquesta diferència», apunta López i Segarra.
L'Estat, que segons els articles 39 i 43 de la Constitució garanteix la salut, integritat i protecció social dels ciutadans és el que ha d'arbitrar el marc legal del joc, no solament les empreses del joc mitjançant l'autorregulació.

Español:
La Universitat Jaume I de Castelló ha acogido la jornada organizada por Patim y la sociedad científica Socidrogalcohol en la que se ha abordado la problemática de las adicciones en la era de internet, poniendo el foco en las apuestas y el juego online.
El juego en España supone anualmente 45.000 millones de euros, un 3,1% del PIB. Las loterías y los bingos se mantienen estables, los casinos sufren un incremento del 7% y las apuestas una subida del 18,8%. Según la Dirección General de Ordenación del Juego (2015) entre un 3,5% y un 6,3% de las personas que juegan, tienen riesgo de padecer una patología a lo largo de su vida, es decir, entre 1,6 y 2,9 millones de personas en España.
Según el informe de percepción del juego de la Universidad Carlos III, alrededor de 230.000 personas menores de 35 presentan un «alto riesgo» de adicción en España, y los jóvenes se inician cada vez antes a esta actividad. En los últimos dos años el juego se ha convertido en la segunda causa por la que demandan tratamiento las personas atendidas por Patim y acorta las distancias respecto a los casos de cocaína. En 2017 representan el 26% del total. «El juego se está convirtiendo en la adicción más importante del siglo XXI, asumiendo el protagonismo que en su día tuvieron la heroína, después la cocaína, y más adelante tanto el alcohol y el cannabis, podemos hablar que existe una cuarta ola cuando nos referimos al juego y a las adicciones», advierte el presidente de Patim, Francisco López y Segarra.
El aumento de personas con problemas de adicción al juego ha hecho que los profesionales de las adicciones se muestren preocupados y reivindiquen, entre otras cosas, una regulación publicitaria efectiva y real: «El juego en menores incrementa la probabilidad de desarrollar una adicción en la edad adulta», ha explicado Francisco Pascual, presidente de Socidrogalcohol. En 2017, se emitieron más de 2,7 millones de anuncios de juego online en todos los soportes, según la consultora InfoAdex. Además, hay evidencia científica de la asociación directa entre la exposición a la publicidad y la frecuencia e intensidad de juego en adolescentes y; existe un consenso entre profesionales y la OMS de la capacidad adictiva que tiene el juego de apuestas.
Sin embargo, y pese a toda esta evidencia, el negocio del juego no deja de crecer, ni tampoco la publicidad en los medios de comunicación en horarios infantiles. Los famosos y deportistas son los protagonistas que incitan a entrar y probar en los portales, que como gancho regalan una cantidad económica.
Solo en la provincia de Castellón hay ya 10 casas de apuestas (en 2013 había una), además de las 781 máquinas y terminales de apuestas ubicadas en otros espacios como bares, bingos, recreativos, etc. A esto hay que sumar la facilidad actual de apostar desde cualquier lugar con el dispositivo móvil o el ordenador o la tableta. Según Patim, el 40% de las personas que acuden a su recurso por adicciones sin sustancia, presentan un problema con las tragaperras y el 33,3% a las apuestas. «Tenemos que ofrecer respuestas más centradas en la persona, que atiendan la vulnerabilidad que presentan estos pacientes, cuando hablamos de adicciones», explica el presidente de Patim.
En esta jornada se ha hablado desde una perspectiva multidisciplinar de las cuestiones relativas al juego. Se ha hablado de menores y juego, de medios de comunicación y publicidad, así como de cuestiones jurídicas y de control del juego, además de la perspectiva psicológica en relación al juego online. «Existen diferencias significativas en cuanto a mujeres y hombres que juegan, ellas son más mayores, y sería muy interesante poder estudiar con más profundidad en qué medida influyen los estigmas y los estereotipos de género en esta diferencia», apunta López y Segarra.
El Estado, que según los artículos 39 y 43 de la Constitución garantiza la salud, integridad y protección social de los ciudadanos es el que debe arbitrar el marco legal del juego, no solo las empresas del juego mediante la autorregulación.