Valencià:
La Càtedra UNESCO de Filosofia per a la Pau de la Universitat Jaume I ha acollit una jornada centrada en l'anàlisi de les violències extractivistes, un nou concepte que cerca comprendre millor les formes de violència dirigides contra la naturalesa o contra les persones causades per les activitats extractives. Es tracta d'un concepte encunyat per Kristina Sehlin MacNeil, codirectora del Centre d'Estudis Sami de la Universitat d'Umeå, a Suècia, que ha intervingut durant l'esdeveniment de l'UJI.
Aquestes formes de violència directa, estructural o cultural inclouen la contaminació de sòls, aigües i aire, els impactes sobre la salut, les amenaces i assassinats, la corrupció o les pràctiques d'enginyeria social o «contrainsurgència suau». Precisament per a entendre millor aquestes formes de violència s'ha llançat l'Observatori Ibèric de la Mineria (MINOB), una iniciativa de ciutadania ambiental posada en marxa amb el suport del Ministeri de Drets Socials i l'Agenda 2030 pel Centre de Sabers per a la Sostenibilitat.
El MINOB, en la presentació del qual ha intervingut el director general de Polítiques Palanca per al Compliment de l'Agenda 2030, Gabriel Castañares, recopilarà observacions georeferenciades de les vulneracions de drets socials i mediambientals causats per la indústria extractiva. Per primera vegada, es disposarà de manera sistemàtica de les evidències existents sobre cada cas. Actualment, estan en elaboració els 100 primers casos d'Espanya i Portugal, entre els quals s'inclouen ja casos d'Andalusia, Aragó, Astúries, la Comunitat Valenciana, Extremadura i Galícia.
La intenció és que aquesta base de dades puga contribuir a les funcions d'inspecció i control de les administracions públiques i les forces de seguretat, així com a un millor coneixement sobre els impactes causats per la mineria per part de les institucions, els mitjans de comunicació, les ONG, els moviments socials i les comunitats locals afectades. De fet, MINOB comptarà un sistema de monitoratge i alerta primerenca per a detectar, situar en el mapa i denunciar vulneracions i males pràctiques, facilitant així l'exercici i la defensa dels drets ambientals i contribuint a mitigar les asimetries existents entre les comunitats afectades i el sector.
La base de dades de l'Observatori Ibèric de la Mineria pot consultar-se en www.minob.org.

Español:
La Cátedra UNESCO de Filosofía para la Paz de la Universitat Jaume I ha acogido una jornada centrada en el análisis de las violencias extractivistas, un nuevo concepto que busca comprender mejor las formas de violencia dirigidas contra la naturaleza o contra las personas causadas por las actividades extractivas. Se trata de un concepto acuñado por Kristina Sehlin MacNeil, codirectora del Centro de Estudios Sami de la Universidad de Umeå, en Suecia, que ha intervenido durante el evento de la UJI.
Estas formas de violencia directa, estructural o cultural incluyen la contaminación de suelos, aguas y aire, los impactos sobre la salud, las amenazas y asesinatos, la corrupción o las prácticas de ingeniería social o «contrainsurgencia suave». Precisamente para entender mejor estas formas de violencia se ha lanzado el Observatorio Ibérico de la Minería (MINOB), una iniciativa de ciudadanía ambiental puesta en marcha con el apoyo del Ministerio de Derechos Sociales y la Agenda 2030 por el Centro de Saberes para la Sostenibilidad.
El MINOB, en cuya presentación ha intervenido el director general de Políticas Palanca para el Cumplimiento de la Agenda 2030, Gabriel Castañares, recopilará observaciones georreferenciadas de las vulneraciones de derechos sociales y medioambientales causadas por la industria extractiva. Por primera vez, se dispondrán de forma sistemática las evidencias existentes sobre cada caso. Actualmente están en elaboración los 100 primeros casos de España y Portugal, entre los que se incluyen ya casos de Andalucía, Aragón, Asturias, Comunitat Valenciana, Extremadura y Galicia.
La intención es que esta base de datos pueda contribuir a las funciones de inspección y control de las administraciones públicas y las fuerzas de seguridad, así como a un mejor conocimiento sobre los impactos causados por la minería por parte de las instituciones, los medios de comunicación, las ONG, los movimientos sociales y las comunidades locales afectadas. De hecho, MINOB contará un sistema de monitoreo y alerta temprana para detectar, mapear y denunciar vulneraciones y malas prácticas, facilitando así el ejercicio y la defensa de los derechos ambientales y contribuyendo mitigar las asimetrías existentes entre las comunidades afectadas y el sector.
La base de datos del Observatorio Ibérico de la Minería puede consultarse en www.minob.org.