Valencià:
La Xarxa Vives d’Universitats ha fet avui públics els resultats de l’informe Via Universitària: Accés, condicions d’aprenentatge, expectatives i retorns dels estudis universitaris (2020-2022), en què han participat vora 50.000 alumnes de 20 universitats (entre les quals hi ha la Universitat Jaume I de Castelló) de Catalunya, la Comunitat Valenciana, les Illes Balears i Andorra. L’estudi analitza les condicions de vida de l’estudiantat, les seues formes d’estudiar, la seua vinculació amb la universitat, els seus hàbits culturals, els condicionants econòmics, així com les seues expectatives, valors i creences en relació amb l’educació superior. En aquesta tercera edició s’analitza, per primera vegada, l’impacte de la crisi sanitària en els estudis. L’informe ha estat presentat, aquest matí, per la direcció científica i tècnica de l’estudi a la Universitat de Barcelona, i ha comptat amb la participació de la fins ara vicerectora d'Estudiantat i Compromís Social, Inmaculada Rodríguez i el vicerector adjunt de Planificació i Qualitat, Iván Barreda de l'UJI. 
La universitat s’estanca en l’avanç cap a l’equitat
Només 1 de cada 10 estudiants prové de classe social baixa, segons l’informe Via Universitària (2020-2022) de la Xarxa Vives. D’aquesta manera, la classe social predominant a la universitat és la classe alta: el 58,5 % als graus i el 60,9 % als màsters. Els resultats de Via Universitària mostren que la classe social baixa és la menys representada: suposa només el 9,1 % de l’estudiantat. El sistema universitari està encara lluny de l’equitat i queda molt de camí per recórrer en aquest objectiu.
Per àrees de coneixement, els estudiants que provenen d’un entorn familiar amb nivell formatiu baix estan més representats en les branques acadèmiques de Ciències Socials i Jurídiques (22,5 %) i Humanitats          (21,3 %), que no pas en Enginyeries (15,6 %), Ciències (13,7 %) i titulacions mixtes (10,3 %). 
El suport familiar, essencial per a poder estudiar a la universitat
Les dades de l’estudi que ha fet públic la Xarxa Vives d’Universitats mostren que els progenitors són els principals finançadors dels estudis superiors. Així, les famílies són els màxims finançadors de les despeses globals dels estudis (54 % de les despeses). Aquesta dada també està plenament relacionada amb l’habitatge, ja que 6 de cada 10 estudiants de grau viuen amb les famílies durant la seua etapa universitària. Els resultats de Via Universitària mostren com l’accés a la universitat no comporta una emancipació de la casa parental.
Les carreres reprodueixen les desigualtats de gènere 
Pel que fa al gènere, les dones són majoria a la universitat (64 %) però la seua presència és encara minoritària en les enginyeries (36,5 %) i les ciències experimentals i matemàtiques (39,3 %). Les dones s’orienten cap a les àrees de salut i cures, artístiques i educatives, mentre que els homes cap a les que tenen a veure amb els espais de poder i de presa de decisions. Cal destacar que precisament els àmbits de coneixement tradicionalment més masculinitzats solen tenir més eixides laborals, prestigi social o un sou més elevat.
Els resultats de l’informe de la Xarxa Vives també constaten que les estudiantes s’esforcen molt més a respondre a les exigències acadèmiques, especialment en carreres masculinitzades, on són minoria. Són més disciplinades i constants en l’estudi. L’anàlisi en termes de bretxa de temps dibuixa una realitat on les dones es dediquen més a les feines de casa i cures en l’àmbit familiar, mentre que els homes dediquen més hores a les seues aficions personals i a fer vida social.
Un de cada quatre estudiants ha patit ansietat en els 12 mesos centrals de la pandèmia
Per primera vegada, l’informe Via Universitària ha incorporat preguntes relacionades amb la salut mental i el benestar emocional. Seguint les definicions de l’Enquesta Europea de Salut, s’ha preguntat a l’estudiantat si han patit ansietat crònica o cap altre problema de salut mental. Un 22,8 % assegura haver patit ansietat i un 26,4 % declara haver patit depressió en alguna ocasió. Això explica com la pandèmia ha afectat notablement la salut mental dels estudiants, especialment durant el període 2020-2021.
L’informe també assenyala com les metodologies docents tradicionals han perdut pes, mentre que s’ha incrementat la presència de metodologies més actives i innovadores. En relació amb l’ensenyament a distància, 4 de cada 10 estudiants valora positivament l’esforç de les universitats per a adaptar-se a la situació provocada per la pandèmia i el treball dels docents.
Es consoliden les diferències entre els estudiants d’universitat presencial i virtual
Una altra de les tendències que es confirma en aquesta tercera onada té a veure amb el perfil general de l’alumnat. Així, es constata que en les universitats presencials continuen sent majoritaris els estudiants de perfil convencional: joves, accedeixen a través de les PAU i sense responsabilitats familiars. Mentrestant, en la universitat virtual augmenta el perfil d’estudiants més grans, amb altres vies d’accés i amb càrregues laborals i familiars. D’aquesta manera, la universitat virtual actuaria també com un dispositiu de segona oportunitat per a perfils i trajectòries més complexes. 
Via Universitària: l’estudi sobre estudiantat més important de la regió Pirineus-Mediterrània
La finalitat del programa Via Universitària és conèixer el perfil de l’estudiantat universitari, les seues condicions d’estudi, la satisfacció amb la docència i la vinculació amb la universitat. L’estudi de la Xarxa Vives d’Universitats recull dades sobre les trajectòries de l’estudiantat des d’una triple perspectiva: l’equitat en l’accés i vida en els estudis superiors; la transformació de la realitat dels estudiants com a resultat d’un entorn social cada vegada més divers; i la qualitat de les metodologies d’ensenyament i aprenentatge. Així, Via Universitària s’alinea amb els resultats de l’informe EUROSTUDENT, que recull la mateixa informació en 28 països europeus.
La tercera edició de Via Universitària està impulsada per les universitats Abat Oliba CEU, Alacant, Andorra, Autònoma de Barcelona, Barcelona, CEU Cardenal Herrera, Girona, Illes Balears, Internacional de Catalunya, Jaume I de Castelló, Lleida, Miguel Hernández d’Elx, Oberta de Catalunya, Politècnica de Catalunya, Politècnica de València, Pompeu Fabra, Ramon Llull, Rovira i Virgili, València i Vic Central de Catalunya. L’Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya (AQU) assumeix la direcció tècnica. El programa també compta amb el suport de l’Agència de Qualitat de l’Ensenyament Superior d’Andorra (AQUA), de l’Agència Valenciana d’Avaluació i Prospectiva (AVAP) i de la Generalitat de Catalunya.
Direcció científica:

Antonio Ariño Villarroya, catedràtic de Sociologia de la Universitat de València.
Ramon Llopis Goig, catedràtic de Sociologia de la Universitat de València.
Miquel Martínez Martín, catedràtic de Teoria de l’Educació de la Universitat de Barcelona.
Ernest Pons Fanals, professor titular d’Economia de la Universitat de Barcelona.

Direcció tècnica:

Anna Prades Nebot, cap de l’Àrea d'Internacionalització i Generació del Coneixement d’AQU Catalunya.
Daniel Torrents Vila, gestor de projectes de l’Àrea d'Internacionalització i Generació del Coneixement d’AQU Catalunya.

Español:
La Red Vives de Universidades ha hecho hoy públicos los resultados del informe Vía Universitaria: Acceso, condiciones de aprendizaje, expectativas y retornos de los estudios universitarios (2020-2022), en el que han participado cerca de 50.000 alumnos de 20 universidades (entre ellas la Universitat Jaume I de Castelló) de Cataluña, la Comunidad Valenciana, las Islas Baleares y Andorra. El estudio analiza las condiciones de vida del estudiantado, sus formas de estudiar, su vinculación con la universidad, sus hábitos culturales, los condicionantes económicos, así como sus expectativas, valores y creencias en relación con la educación superior. En esta tercera edición se analiza, por primera vez, el impacto de la crisis sanitaria en los estudios. El informe ha sido presentado, esta mañana, por la dirección científica y técnica del estudio en la Universitat de Barcelona. Y ha contado con la participación de la hasta ahora vicerrectora de Estudiantado y Compromiso Social, Inmaculada Rodríguez, y el vicerrector adjunto de Planificación y Calidad, Iván Barreda de la UJI.

La universidad se estanca en el avance hacia la equidad

Solo 1 de cada 10 estudiantes proviene de clase social baja, según el informe Vía Universitaria (2020-2022) de la Red Vives. De este modo, la clase social predominante en la universidad es la clase alta: el 58,5% en los grados y el 60,9% en los másteres. Los resultados de Vía Universitaria muestran que la clase social baja es la menos representada: supone solo el 9,1% del estudiantado. El sistema universitario está todavía lejos de la equidad y queda mucho camino por recorrer en este objetivo.
Por áreas de conocimiento, los estudiantes que provienen de un entorno familiar con nivel formativo bajo están más representados en las ramas académicas de Ciencias Sociales y Jurídicas (22,5%) y Humanidades (21,3%), y no tanto en ingenierías (15,6%), ciencias (13,7%) y titulaciones mixtas (10,3%).
 
El apoyo familiar, esencial para poder estudiar en la universidad
Los datos del estudio que ha hecho público la Red Vives de Universidades muestran que los progenitores son los principales financiadores de los estudios superiores. Así, las familias son los máximos financiadores de los gastos globales de los estudios (54% de los gastos). Este dato también está plenamente relacionado con la vivienda, puesto que 6 de cada 10 estudiantes de grado viven con las familias durante su etapa universitaria. Los resultados de Vía Universitaria muestran como el acceso a la universidad no comporta una emancipación de la casa parental.

Las carreras reproducen las desigualdades de género 
En cuanto al género, las mujeres son mayoría en la universidad (64%) pero su presencia es todavía minoritaria en las ingenierías (36,5%) y las ciencias experimentales y matemáticas (39,3%). Las mujeres se orientan hacia las áreas de salud y cuidados, artísticas y educativas, mientras que los hombres hacia las que tienen que ver con los espacios de poder y de toma de decisiones. Hay que destacar que precisamente los ámbitos de conocimiento tradicionalmente más masculinizados suelen tener más salidas laborales, prestigio social o un sueldo más elevado.
Los resultados del informe de la Red Vives también constatan que las estudiantes se esfuerzan mucho más en responder a las exigencias académicas, especialmente en carreras masculinizadas, donde son minoría. Son más disciplinadas y constantes en el estudio. El análisis en términos de brecha de tiempo dibuja una realidad donde las mujeres se dedican más a las tareas del hogar y cuidados en el ámbito familiar, mientras que los hombres dedican más horas a sus aficiones personales y a hacer vida social.

Uno de cada cuatro estudiantes ha sufrido ansiedad en los 12 meses centrales de la pandemia
Por primera vez, el informe Vía Universitaria ha incorporado preguntas relacionadas con la salud mental y el bienestar emocional. Siguiendo las definiciones de la Encuesta Europea de Salud, se ha preguntado al estudiantado si han sufrido ansiedad crónica o algún otro problema de salud mental. Un 22,8% asegura haber sufrido ansiedad y un 26,4% declara haber sufrido depresión en alguna ocasión. Esto explica cómo la pandemia ha afectado notablemente la salud mental de los estudiantes, especialmente durante el periodo 2020-2021.
El informe también señala como las metodologías docentes tradicionales han perdido peso, mientras que se ha incrementado la presencia de metodologías más activas e innovadoras. En relación con la enseñanza a distancia, 4 de cada 10 estudiantes valora positivamente el esfuerzo de las universidades para adaptarse a la situación provocada por la pandemia y el trabajo de los docentes.

Se consolidan las diferencias entre los estudiantes de universidad presencial y virtual
Otra de las tendencias que se confirma en esta tercera ola tiene que ver con el perfil general del alumnado. Así, se constata que en las universidades presenciales continúan siendo mayoritarios los estudiantes de perfil convencional: jóvenes, acceden a través de las PAU y sin responsabilidades familiares. Mientras tanto, en la universidad virtual aumenta el perfil de estudiantes más mayores, con otras vías de acceso y con cargas laborales y familiares. De este modo, la universidad virtual actuaría también como un dispositivo de segunda oportunidad para perfiles y trayectorias más complejas.

Vía Universitaria: el estudio sobre estudiantado más importante de la región Pirineos-Mediterráneo
La finalidad del programa Vía Universitaria es conocer el perfil del estudiantado universitario, sus condiciones de estudio, la satisfacción con la docencia y la vinculación con la universidad. El estudio de la Red Vives de Universidades recoge datos sobre las trayectorias del estudiantado desde una triple perspectiva: la equidad en el acceso y vida en los estudios superiores; la transformación de la realidad de los estudiantes como resultado de un entorno social cada vez más diverso; y la calidad de las metodologías de enseñanza y aprendizaje. Así, Vía Universitaria se alinea con los resultados del informe EUROSTUDENT, que recoge la misma información en 28 países europeos.
La tercera edición de Vía Universitaria está impulsada por las universidades Abat Oliba CEU, Alicante, Andorra, Autónoma de Barcelona, Barcelona, CEU Cardenal Herrera, Girona, Illes Balears, Internacional de Catalunya, Jaume I de Castelló, Lleida, Miguel Hernández de Elche, Oberta de Catalunya, Politècnica de Catalunya, Politècnica de València, Pompeu Fabra, Ramon Llull, Rovira i Virgili, València y Vic Central de Catalunya. La Agencia para la Calidad del Sistema Universitario de Cataluña (AQU) asume la dirección técnica. El programa también cuenta con el apoyo de la Agencia de Calidad de la Enseñanza Superior de Andorra (AQUA), de la Agencia Valenciana de Evaluación Prospectiva (AVAP) y de la Generalitat de Catalunya.


Dirección científica:

Antonio Ariño Villarroya, catedrático de Sociología de la Universitat de València.
Ramon Llopis Goig, catedrático de Sociología de la Universitat de València.
Miquel Martínez Martín, catedrático de Teoría de la Educación de la Universitat de Barcelona.
Ernest Pons Fanals, profesor titular de Economía de la Universitat de Barcelona.

Dirección técnica:

Anna Prades Nebot, jefe del área de Internacionalización y Generación del Conocimiento de AQU Cataluña.
Daniel Torrents Vila, gestor de proyectos del área de Internacionalización y Generación del Conocimiento de AQU Cataluña.