Valencià:
La Universitat Jaume I va celebrar els passats 27 i 28 d'octubre les I Jornades Nacionals de Salut. Emocions i Gènere, organitzades pels grups de recerca MPAGER i UNISEXSIDA i l'Institut Universitari d'Estudis Feministes i de Gènere Purificació Escribano. Sara Velasco, metgessa, psicoanalista i consultora de salut i gènere, va ser l'encarregada d'oferir la conferència inaugural en la qual va abordar els diferents enfocaments de gènere en salut.


	Així, Velasco va explicar que l'enfocament de gènere en salut encara està en construcció i que hi ha tres línies funcionant. En primer lloc, la línia de salut de les dones que fa referència als problemes de salut propis de cada sexe. D'altra banda, la línia de les desigualtats de gènere que consisteix a identificar diferències evitables i innecessàries derivades del gènere per a aconseguir la igualtat i l'equitat entre els sexes en els serveis sanitaris. Finalment, l'última línia centrada en l'anàlisi de determinants que aborda els factors psicosocials de gènere, és a dir, analitza els rols de gènere i les actituds subjectives interioritzades per homes i dones per a modificar-los i produir models d'intervenció clínica i comunitària que canvien les actituds i maneres de vida en pro de la salut. Sobre aquest tema, Velasco va afirmar que «un enfocament de gènere que es pree, hauria d'abordar les tres línies».


	En aquest sentit, va abordar el model teòric del sistema subjecte-sexe-gènere en el qual s'inclouen tres conceptes: el sexe anatòmic, els rols de gènere amb els quals les persones aprenen a identificar-se com a home o dona així com la feminitat o masculinitat que s'interioritza a nivell psíquic. Com a conseqüència d'aquest model, va posar de manifest quins factors biopsicosocials són determinants de salut.


	Segons la doctora, existeixen determinants biològics de salut tals com la constitució genètica, els estils de vida o les agressions del medi ambient i tòxics que actuen sobre el cos físic.


	D'altra banda, va destacar els determinants socials, és a dir, les relacions, la classe social, el país d'origen, les desigualtats de gènere, etc. Referent als determinants socials, Velasco va apuntar que les desigualtats socials, entre les quals s'inclouen les de gènere, són potser els determinants més poderosos de la mala salut de les poblacions. «La salut de les poblacions és molt pitjor com més gran siguen les desigualtats socioeconòmiques. Les relacions jeràrquiques i de poder que procedeixen de les desigualtats danyen més la salut de les poblacions que la pobresa mateixa» va afirmar.


	Finalment, va posar en relleu els determinants psicosocials que es refereixen als esdeveniments biogràfics determinants de salut com les pèrdues, morts, accidents, duels, grans manques, conflictes de treball, falta de valoració o la frustració davant l'èxit no aconseguit. En aquest sentit, va destacar que l'experiència viscuda i la forma en què una persona experimenta el que li ocorre són factors de subjectivitat que predisposen en major o menor mesura a la malaltia. «Les persones amb ansietat tenen entre tres i cinc vegades més risc de patir les malalties més prevalents i la depressió està associada a una taxa de mortalitat similar a la del tabac» va assenyalar. En aquesta línia, va destacar els conflictes d'intimitat, sexualitat, parella, família i sobrecàrrega de rols de gènere com a factors determinants de salut.


	Per a concloure, va apuntar que cal fer un gir de paradigma i incorporar les tres esferes, biològica, social i psicosocial, en els sistema sanitaris.

Fotografies

Español:
La Universitat Jaume I celebró el pasado 27 y 28 de octubre las I Jornadas Nacionales de Salud. Emociones y Género, organizadas por los grupos de investigación MPAGER y UNISEXSIDA y el Instituto Universitario de Estudios Feministas y de Género Purificación Escribano. Sara Velasco, médico, psicoanalista y consultora de salud y género, fue la encargada de ofrecer la conferencia inaugural en la que abordó los diferentes enfoques de género en salud.


	Así, Velasco explicó que el enfoque de género en salud todavía está en construcción y que hay tres líneas funcionando. En primer lugar, la línea de salud de las mujeres que hace referencia a los problemas de salud propios de cada sexo. Por otra parte, la línea de las desigualdades de género que consiste en identificar diferencias evitables e innecesarias derivadas del género para alcanzar la igualdad y la equidad entre los sexos en los servicios sanitarios. Finalmente, la última línea centrada en el análisis de determinantes que aborda los factores psicosociales de género, es decir, analiza los roles de género y las actitudes subjetivas interiorizadas por hombres y mujeres para modificarlos y producir modelos de intervención clínica y comunitaria que cambien las actitudes y modos de vida en pro de la salud. Al respecto, Velasco afirmó que «un enfoque de género que se precie debería abordar las tres líneas».


	En este sentido, abordó el modelo teórico del sistema sujeto-sexo-género en el que se incluyen tres conceptos: el sexo anatómico, los roles de género con los que las personas aprenden a identificarse como hombre o mujer así como la feminidad o masculinidad que se interioriza a nivel psíquico. Como consecuencia de este modelo, puso de manifiesto qué factores biopsicosociales son determinantes de salud.


	Según la doctora, existen determinantes biológicos de salud tales como la constitución genética, los estilos de vida o las agresiones del medio ambiente y tóxicos que actúan sobre el cuerpo físico.


	Por otra parte, destacó los determinantes sociales, es decir, las relaciones, la clase social, el país de origen, las desigualdades de género, etc. Al respecto de los determinantes sociales, Velasco apuntó que las desigualdades sociales, entre las que se incluyen las de género, son quizás los determinantes más poderosos de la mala salud de las poblaciones. «La salud de las poblaciones es tanto peor cuanto mayor sean las desigualdades socioeconómicas. Las relaciones jerárquicas y de poder que proceden de las desigualdades dañan más la salud de las poblaciones que la pobreza misma» afirmó.


	Finalmente, puso de relieve los determinantes psicosociales que se refieren a los acontecimientos biográficos determinantes de salud como las pérdidas, muertes, accidentes, duelos, grandes carencias, conflictos de trabajo, falta de valoración o la frustración ante el éxito no alcanzado. En este sentido, destacó que la experiencia vivida y la forma en que una persona experimenta lo que le ocurre son factores de subjetividad que predisponen en mayor o menor medida a la enfermedad. «Las personas con ansiedad tienen entre tres y cinco veces más riesgo de padecer las enfermedades más prevalentes y la depresión está asociada a una tasa de mortalidad similar a la del tabaco» señaló. En esta línea, destacó los conflictos de intimidad, sexualidad, pareja, familia y sobrecarga de roles de género como factores determinantes de salud.


	Para concluir, apuntó que hay que hacer un giro de paradigma e incorporar las tres esferas, biológica, social y psicosocial, en los sistema sanitarios.

Fotografías