Valencià:
Tres projectes de la Universitat Jaume I de Castelló han obtingut més de dos-cents mil euros en l’última convocatòria del Pla Estatal de Recerca Científica, Tècnica i d’Innovació 2021-2023 en els àmbits de la història, l’arqueologia i l’art per analitzar la trajectòria que condueix a la racialització de la població en l’era de la llibertat i la consagració del concepte ciutadà en Amèrica Llatina i el Carib hispà; ampliar els coneixements sobre les societats humanes durant la transició Plistocè/Holocè i estudiar la recepció artística de la reialesa visigoda en la cort i la cultura espanyola durant l'Edat Moderna i el segle XIX, com a manera de legitimar el poder monàrquic.
El projecte «Esclaus, treball racionalitzat i societats post-esclavistes», dirigit pel investigador José Antonio Piqueras Arenas, coordinador del Grup d’Història Social Comparada i dotat amb 86.500 euros de finançament, analitza la trajectòria que condueix a la racialització de la població en l’era de la llibertat i la consagració del concepte ciutadà en Amèrica Llatina i el Carib hispà, llocs on el tòpic ha alentit la interpretació de la primerenca harmonia racial i l’esclavitud benigna.
La investigació situa el binomi treball sotmès/raça en un context de globalització econòmic però també d’estructures polítiques que corresponen a la construcció de l’Estat-nació i, en el cas de les colònies caribenyes, de tensió amb la metròpoli. Les línies d’estudi que s’estenen en el temps permeten verificar les continuïtats entre el passat (recent) del segle XIX i la consolidació de situacions diferents en la població en el segle XX, i proporcionaran les claus de la segregació cultural i social. 
L’estudi «Redefinint ocupacions, arts i territoris en la transició pleistocè/holocè en la regió del Maestrat-Els Ports (Mediterrani peninsular)», dirigit per l’investigador Dídac Román Monroig del Grup PRE-EINA - Estudis Interdisciplinaris i Noves Aplicacions en Prehistòria i la investigadora Inés Domingo, ICREA a la Universitat de Barcelona, té l’objectiu d’ampliar els coneixements sobre les societats humanes durant la transició Plistocè/Holocè, perquè és un tema clau per a la història de la humanitat, si es volen comprendre les formes en què els humans es van adaptar i van respondre a través de la cultura a les transformacions ambientals que van tenir lloc.
Dotat amb 78.650 euros de pressupost, la recerca es divideix en dos grans pilars centrats en les ocupacions humanes (seqüències i contextos arqueològics) i l'art prehistòric, i té com a propòsit donar resposta a interrogants encara sense resoldre en relació a: la redefinició de l'evolució cultural en la transició Plistocè/Holocè i la cerca de continuïtats i ruptures en els usos del territori i del paisatge durant el període d'estudi i l'origen, definició i evolució de l'art rupestre Llevantí i les seues possibles relacions amb altres tradicions que el precedeixen, coexisteixen o segueixen.
El projecte «La recepció artística de la reialesa visigoda en la monarquia hispànica (segles XVI a XIX)», dirigit per l’investigador Víctor M. Mínguez Cornelles del Grup IHA - Iconografia i Història de l'Art, i dotat amb 49.247 euros, té com a objectiu fonamental estudiar la recepció artística de la reialesa visigoda en la cort i la cultura espanyola durant l'Edat Moderna i el segle XIX, com a manera de legitimar el poder monàrquic quan veia amenaçada la seua legitimitat o unitat.
Durant el regnat de Felip II es forja un estat peninsular, reforçat per la unió ibèrica que es produeix en 1580 després d'afegir als seus títols la corona del regne de Portugal. Una de les estratègies més sorprenents posades en marxa per Felip II i els seus assessors per a cohesionar la monarquia va consistir en la recuperació ideològica i cultural del regne visigot, que va governar la península des del segle V fins a principis del VIII, como forma de legitimar el seu poder.
PLA ESTATAL DE RECERCA
El personal investigador de la Universitat Jaume I de Castelló ha obtingut 4,17 milions d’euros de l’Agència Estatal de Recerca, dos més que en la convocatòria anterior, per al desenvolupament de 38 nous projectes de recerca del Pla Estatal de Recerca Científica, Tècnica i d’Innovació 2021-2023, que centra els seus objectius en els sectors més estratègics per a la recuperació, com són la salut, la transició ecològica i la digitalització.
La taxa d’èxit (nombre de projectes aprovats del total presentats) se situa en el 70% (la mitjana nacional és d’un 50%) i amb un finançament mitjà per projecte d’uns 110.000 euros i 14 projectes més que en l’anterior edició. Amb la convocatòria de 2021, la Universitat Jaume I aconsegueix els 23,7 milions d’euros de finançament per a R+D+i des de la posada en marxa de l’Estratègia Espanyola de Ciència, Tecnologia i innovació fa una dècada.

Español:
Tres proyectos de la Universitat Jaume I de Castelló han obtenido más de doscientos mil euros en la última convocatoria del Plan Estatal de Investigación Científica, Técnica y de Innovación 2021-2023 en los ámbitos de la historia, la arqueología y el arte para analizar la trayectoria que conduce a la racialización de la población en la era de la libertad y la consagración del concepto ciudadano en América Latina y el Caribe hispano; ampliar los conocimientos sobre las sociedades humanas durante la transición Pleistoceno/Holoceno y estudiar la recepción artística de la realeza visigoda en la corte y la cultura española durante la Edad Moderna y el siglo XIX, como manera de legitimar el poder monárquico.
El proyecto «Esclavos, trabajo racionalizado y sociedades post-esclavistas», dirigido por el investigador José Antonio Piqueras Arenas, coordinador del Grupo de Historia Social Comparada y dotado con 86.500 euros de financiación, analiza la trayectoria que conduce a la racialización de la población en la era de la libertad y la consagración del concepto ciudadano en América Latina y el Caribe hispano, lugares donde el tópico ha retardado la interpretación de la temprana armonía racial y la esclavitud benigna.
La investigación sitúa el binomio trabajo sometido/raza en un contexto de globalización económico pero también de estructuras políticas que corresponden a la construcción del Estado-nación y, en el caso de las colonias caribeñas, de tensión con la metrópoli. Las líneas de estudio que se extienden en el tiempo permiten verificar las continuidades entre el pasado (reciente) del siglo XIX y la consolidación de situaciones diferentes en la población en el siglo XX, y proporcionarán las claves de la segregación cultural y social. 
El estudio «Redefiniendo ocupaciones, artes y territorios en la transición pleistoceno/holoceno en la región del Maestrat-Els Ports (Mediterráneo peninsular)», dirigido por el investigador Dídac Román Monroig del Grupo PRE-EINA - Estudios Interdisciplinarios y Nuevas Aplicaciones en Prehistoria y la investigadora Inés Domingo, ICREA en la Universitat de Barcelona, tiene el objetivo de ampliar los conocimientos sobre las sociedades humanas durante la transición Pleistoceno/Holoceno, porque es un tema clave para la historia de la humanidad, si se quieren comprender las formas en que los humanos se adaptaron y respondieron a través de la cultura a las transformaciones ambientales que tuvieron lugar.
Dotado con 78.650 euros de presupuesto, la investigación se divide en dos grandes pilares centrados en las ocupaciones humanas (secuencias y contextos arqueológicos) y el arte prehistórico, y tiene como propósito dar respuesta a interrogantes todavía sin resolver en relación a: la redefinición de la evolución cultural en la transición Pleistoceno/Holoceno y la búsqueda de continuidades y rupturas en los usos del territorio y del paisaje durante el periodo de estudio y el origen, definición y evolución del arte rupestre Levantino y sus posibles relaciones con otras tradiciones que lo preceden, coexisten o siguen.
El proyecto «La recepción artística de la realeza visigoda en la monarquía hispánica (siglos XVI a XIX)», dirigido por el investigador Víctor M. Mínguez Cornelles del Grupo IHA - Iconografía e Historia del Arte, y dotado con 49.247 euros, tiene como objetivo fundamental estudiar la recepción artística de la realeza visigoda en la corte y la cultura española durante la Edad Moderna y el siglo XIX, como manera de legitimar el poder monárquico cuando veía amenazada su legitimidad o unidad.
Durante el reinado de Felipe II se forja un estado peninsular, reforzado por la unión ibérica que se produce en 1580 después de añadir a sus títulos la corona del reino de Portugal. Una de las estrategias más sorprendentes puestas en marcha por Felipe II y sus asesores para cohesionar la monarquía consistió en la recuperación ideológica y cultural del reino visigodo, que gobernó la península desde el siglo V hasta principios del VIII, como forma de legitimar su poder.
PLA ESTATAL DE INVESTIGACIÓN
El personal investigador de la Universitat Jaume I de Castelló ha obtenido 4,17 millones de euros de la Agencia Estatal de Investigación, dos más que en la convocatoria anterior, para el desarrollo de 38 nuevos proyectos de investigación del Plan Estatal de Investigación Científica, Técnica y de Innovación 2021-2023, que centra sus objetivos en los sectores más estratégicos para la recuperación, como son la salud, la transición ecológica y la digitalización.
La tasa de éxito (número de proyectos aprobados del total presentados) se sitúa en el 70% (la media nacional es de un 50%) y con una financiación media por proyecto de unos 110.000 euros y 14 proyectos más que en la anterior edición. Con la convocatoria de 2021, la Universitat Jaume I consigue los 23,7 millones de euros de financiación para I+D+i desde la puesta en marcha de la Estrategia Española de Ciencia, Tecnología e innovación hace una década.