Valencià:
Els professors Emilio Pérez Soler i Hèctor Beltran San Segundo del Departament d’Enginyeria de Sistemes Industrials i Disseny i el doctor per la Universitat Jaume I Javier Pérez Soler han sigut guardonats amb el segon premi del concurs «Big Data Challenge 2017» organitzat per la Comissió Europea dins del programa Copernicus Masters, el qual premia aquelles idees, desenvolupaments i solucions innovadores per a empreses i per a la societat que facen ús de dades d’observació de la Terra obtingudes a partir dels sistemes de satèl·lit Galileu i Copernicus.
El treball guardonat consisteix en el desenvolupament d’una xarxa neuronal artificial d’última generació que, a partir de les imatges de núvols i de la radiació enregistrada en el passat, és capaç de realitzar pronòstics a futur de la irradiància solar esperable en una ubicació concreta amb alta precisió i fiabilitat. L’equip, que ha comptat amb el suport del Parc Científic, Tecnològic i Empresarial (Espaitec) participarà en novembre a Tallinn (Estònia) en l’Accelerator Bootcamp del Copernicus Masters, on recollirà el guardó.
L'energia fotovoltaica s'ha convertit en la principal tecnologia de producció d’energia elèctrica a escala de noves instal·lacions a escala mundial. Així, el creixent percentatge de penetració de la fotovoltaica en els sistemes elèctrics implica un repte associat a l'estabilitat d'aquests sistemes, ja que, cal recordar, la fotovoltaica és una tecnologia la producció de la qual és inherentment intermitent. Així, l’estocàstica evolució dels núvols al llarg del dia implica que les plantes fotovoltaiques no puguen garantir a futur una producció exacta.
D'altra banda, la irrupció en el mercat elèctric amb uns preus cada cop més competitius de diverses tecnologies d'emmagatzematge d’energia, principalment bateries de ions de liti i de sulfur de sodi, ha obert la porta a l’aparició de projectes fotovoltaics híbrids que incorporen bateries. D’aquesta manera, les bateries permeten suplir les limitacions de la fotovoltaica a nivell de predictibilitat tot i que aquestes segueixen sent un element car que augmenta el cost de la instal·lació de forma significativa, reduint la seua rendibilitat.
La possibilitat de predir amb certa antelació la irradiància disponible en una ubicació concreta es converteix en aquest sentit un factor fonamental ja no solament per a millorar la possible venda d'electricitat amb major fiabilitat per part de les plantes fotovoltaiques al mercat elèctric, sinó també per a poder optimitzar el funcionament de la planta incloent com a paràmetre d'operació la minimització de l'envelliment de les bateries.
Més informació: http://www.copernicus-masters.com/ i http://www.eusw2017.eu/

Español:
Los profesores Emilio Pérez Soler y Hèctor Beltran San Segundo del Departamento de Ingeniería de Sistemas Industriales y Diseño y el doctor por la Universitat Jaume I Javier Pérez Soler han sido galardonados con el segundo premio del concurso «Big Data Challenge 2017» organizado por la Comisión Europea dentro del programa Copernicus Masters, el cual premia aquellas ideas, desarrollos y soluciones innovadoras para empresas y para la sociedad que hagan uso de datos de observación de la Tierra obtenidas a partir de los sistemas de satélite Galileo y Copernicus.
El trabajo galardonado consiste en el desarrollo de una red neuronal artificial de última generación que, a partir de las imágenes de nubes y de la radiación grabada en el pasado, es capaz de realizar pronósticos de futuro de la irradiancia solar esperable en una ubicación concreta con alta precisión y fiabilidad. El equipo, que ha contado con el apoyo del Parque Científico, Tecnológico y Empresarial (Espaitec), participará en noviembre a Tallinn (Estonia) en el Accelerator Bootcamp del Copernicus Masters, donde recogerá el galardón.
La energía fotovoltaica se ha convertido en la principal tecnología de producción de energía eléctrica a nivel de nuevas instalaciones a escala mundial. Así, el creciente porcentaje de penetración de la fotovoltaica en los sistemas eléctricos implica un reto asociado a la estabilidad de estos sistemas, puesto que, hay que recordar, la fotovoltaica es una tecnología cuya producción es inherentemente intermitente. Así, la estocástica evolución de las nubes a lo largo del día implica que las plantas fotovoltaicas no puedan garantizar a futuro una producción exacta.
Por otro lado, la irrupción en el mercado eléctrico con unos precios cada vez más competitivos de varias tecnologías de almacenamiento de energía, principalmente baterías de iones de litio y de sulfuro de sodio, ha abierto la puerta a la aparición de proyectos fotovoltaicos híbridos que incorporan baterías. De este modo, las baterías permiten suplir las limitaciones de la fotovoltaica a nivel de predictibilidad a pesar de que estas siguen siendo un elemento caro que aumenta el coste de la instalación de forma significativa, reduciendo su rentabilidad.
La posibilidad de predecir con cierta antelación la irradiancia disponible en una ubicación concreta se convierte en este sentido un factor fundamental ya no solamente para mejorar la posible venta de electricidad con mayor fiabilidad por parte de las plantas fotovoltaicas al mercado eléctrico, sino también para poder optimizar el funcionamiento de la planta incluyente como parámetro de operación la minimización del envejecimiento de las baterías.
Más información: http://www.copernicus-masters.com/ y http://www.eusw2017.eu/