Valencià:
Els experts que han participat en el Club de Debat «Periodisme, quart poder o contrapoder?», que es va celebrar dilluns 4 de novembre a la Llotja del Cànem, han coincidit en la necessitat de desenvolupar un periodisme allunyat del poder, per a exercir així amb llibertat la seua funció crítica, i al mateix temps apropar-lo a la ciutadania, tant per a atendre les seues veritables necessitats com per a involucrar-la en els processos de control i denúncia.


	En aquest sentit, el vicedegà del Grau en Periodisme de la Universitat Jaume I, Andreu Casero, va reivindicar que el periodisme «ha de tornar al carrer i sortir del llit de la política», en una clara referència a la connivència que ha caracteritzat l'activitat periodística en els últims anys i que ha provocat gran part de la seua pèrdua de credibilitat. Per a Casero, els mitjans de comunicació tenen al davant grans possibilitats, especialment per les oportunitats que brinden les noves tecnologies per a fer un periodisme més àgil i amb menys mitjans, però al mateix temps han de fer front a les grans dificultats del sector, derivades sobretot de la confluència de la crisi econòmica mundial amb l'específica dels mitjans per la irrupció de les tecnologies, el model econòmic gratuït en Internet i la competència del propi públic, que es converteix també en emissor. Per a fer front a aquesta situació, Casero proposa integrar les audiències en els processos periodístics, facilitant-los que actuen com a canal de denúncia o informadors, com realitzen amb èxit els mitjans anglosaxons, i realitzar un periodisme més proper a les necessitats informatives de la ciutadania. 


	Per la seua banda, el president de l'Associació de la Premsa de Castelló, Basilio Trilles, va reivindicar el paper cabdal del periodisme com a contrapoder o denúncia dels abusos del poder i va assegurar que «sense periodisme no hi ha democràcia i sense periodistes no hi ha periodisme». Trilles es va mostrar molt crític amb el paper de les empreses periodístiques, que en ocasions limiten l'exercici professional dels propis periodistes per interessos econòmics i va destacar les dificultats especialment intenses en les poblacions petites, on la influència del poder sobre els mitjans és major. 


	L'editor en cap de la Mesa d'Orient Mitjà de l'Agència EFE, Alfonso Bauluz, va destacar les traves que el poder polític i, sobretot, l'econòmic intenta imposar a l'exercici del periodisme, i va destacar que davant d'això el periodista i el públic han de ser sempre crítics. En aquest sentit, va reivindicar les possibilitats que brinden les tecnologies per exercir el periodisme fora de les grans estructures empresarials, on existeix més llibertat i menys pressions dels grans poders. 


	Per la seua banda, el redactor en cap de diari Mediterráneo, Javier Abad, va assegurar que el principal poder dels mitjans de comunicació, especialment els d'índole local o provincial, consisteix a ser altaveus de les reivindicacions socials i pressionar d'aquesta manera al poder polític per a escoltar les peticions de la població. Així mateix, va reivindicar el paper de les marques informatives com a llocs de referència als quals els lectors acudeixen a l'hora de trobar informació fiable i d'interès en el gran oceà de dades que és Internet, una situació que va confirmar el professor Casero. 


	El debat, que s'emmarca dins dels actes commemoratius del 75 aniversari del diari Mediterráneo, va estar moderat pel cap del Servei de Comunicació i Publicacions de l’UJI, Francisco Fernández Beltrán, i durant l'esdeveniment el nombrós públic assistent va plantejar qüestions relatives al futur de la professió periodística, la seua relació amb les empreses editores o al tractament informatiu dels mitjans locals dels incidents que van tenir lloc durant la Setmana de Benvinguda, entre altres qüestions.

Fotografies

Español:
Los expertos que han participado en el Club de Debate «Periodismo, ¿cuarto poder o contrapoder?», que se celebró el lunes 4 de noviembre en la Llotja del Cànem, han coincidido en la necesidad de desarrollar un periodismo alejado del poder, para ejercer así con libertad su función crítica, y al mismo tiempo acercarlo a la ciudadanía, tanto para atender sus verdaderas necesidades como para involucrarla en los procesos de control y denuncia.


	En este sentido, el vicedecano del Grado en Periodismo de la Universitat Jaume I, Andreu Casero, reivindicó que el periodismo «ha de volver a la calle y salir de la cama de la política», en una clara referencia a la connivencia que ha caracterizado la actividad periodística en los últimos años y que ha provocado gran parte de su pérdida de credibilidad. Para Casero, los medios de comunicación tienen ante sí grandes posibilidades, en especial por las oportunidades que brindan las nuevas tecnologías para hacer un periodismo más ágil y con menos medios, pero al mismo tiempo han de hacer frente a las grandes dificultades del sector, derivadas sobre todo de la confluencia de la crisis económica mundial con la específica de los medios por la irrupción de las tecnologías, el modelo económico gratuito en Internet y la competencia del propio público, que se convierte también en emisor. Para hacer frente a esta situación, Casero propone integrar a las audiencias en los procesos periodísticos, facilitándoles que actúen como canal de denuncia o informadores, como realizan con éxito los medios anglosajones, y realizar un periodismo más próximo a las necesidades informativas de la ciudadanía.


	Por su parte, el presidente de la Asociación de la Prensa de Castellón, Basilio Trilles, reivindicó el papel capital del periodismo como contrapoder o denuncia de los abusos del poder y aseguró que «sin periodismo no hay democracia y sin periodistas no hay periodismo». Trilles se mostró muy crítico con el papel de las empresas periodísticas, que en ocasiones limitan el ejercicio profesional de los propios periodistas por intereses económicos y destacó las dificultades especialmente intensas en las poblaciones pequeñas, donde la influencia del poder sobre los medios es mayor.


	El editor jefe de la Mesa de Oriente Medio de la Agencia EFE, Alfonso Bauluz, destacó las trabas que el poder político y, sobre todo, el económico intenta imponer al ejercicio del periodismo, y destacó que ante ello el periodista y el público han de ser siempre críticos. En este sentido, reivindicó las posibilidades que brindan las tecnologías para ejercer el periodismo fuera de las grandes estructuras empresariales, donde existe más libertad y menos presiones de los grandes poderes.


	Por su parte, el redactor jefe del periódico Mediterráneo, Javier Abad, aseguró que el principal poder de los medios de comunicación, en especial los de índole local o provincial, consiste en ser altavoz de las reivindicaciones sociales y presionar de ese modo al poder político para escuchar las peticiones de la población. Asimismo, reivindicó el papel de las marcas informativas como sitios de referencia a los que los lectores acuden a la hora de encontrar información fiable y de interés en el gran océano de datos que es Internet, una situación que refrendó el profesor Casero.


	El debate, que se enmarca dentro de los actos conmemorativos del 75 aniversario del diario Mediterráneo, estuvo moderado por el jefe del Servicio de Comunicación y Publicaciones de la UJI, Francisco Fernández Beltrán, y durante el mismo el numeroso público asistente planteó cuestiones relativas al futuro de la profesión periodística, su relación con las empresas editoras o el tratamiento informativo de los medios locales de los incidentes acontecidos durante la Semana de Bienvenida, entre otras cuestiones. 

Fotografías