Valencià:
En el sector de la construcció l'ús de recursos és molt elevat i la reutilització i revaloració dels materials de construcció suposa un pas clau per a aconseguir l'elevat percentatge del 70% de reciclatge respecte als residus de construcció i demolició (RCD) que la Unió Europea ha fixat com a objectiu per a l'any 2030.


En este camí cap a la circularitat és necessari disposar d'informació precisa sobre els materials que componen un edifici. En aquest sentit, el passaport de materials també conegut com a passaport de productes o passaport de circularitat és un instrument de gran utilitat per a tots els actors en la cadena de valor del sector de la construcció.


La Càtedra d'Arquitectura Circular de la Universitat Jaume I, amb el suport de la Vicepresidència Segona i Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica, ha celebrat la jornada «El passaport de materials», en la qual s'ha exposat el significat d'aquesta nova exigència, els avanços de les eines existents en l'actualitat per a analitzar la circularitat dels edificis i la importància que suposa conéixer, organitzar i mesurar l'ús de materials en l'edificació i la seua possible reutilització en futures construccions.


L'esdeveniment, al qual ha assistit tant estudiantat com professionals del sector de la construcció, ha comptat amb la participació de tres destacats experts en el camp de la construcció circular i l'arquitectura que han abordat els últims avanços en la matèria.
Natalia Reyes, cap de Sustentabilitat a CTeC (Centre Tecnològic per a la Innovació en la Construcció a Xile), ha presentat en la xarrada «Cap a una Edificació Circular a Xile: Plataforma de Passaport de Materials (P+)» les diferents línies de treball i investigació del CTeC, totes elles relacionades amb la innovació en digitalització, sostenibilitat i circularitat del sector de la construcció.
Ha centrat la seua exposició en la presentació de la plataforma del Passaport de Materials (P+) que han desenvolupat i que permet recopilar i certificar tant informació mediambiental dels productes subministrada pels proveïdors, com a informació dels projectes d'arquitectura, en els quals es realitza un inventari dels materials utilitzats amb la informació tècnica, de sostenibilitat, toxicitat i circularitat d'aquests, per a d'aquesta manera poder realitzar una avaluació de l'edifici en relació amb tots aquests aspectes.
Natalia Reyes ha destacat que el treball col·laboratiu és clau per a poder dur a terme avanços significatius, útils i ajustats a la realitat del sector. «L'objectiu final és poder disposar d'una informació prèvia dels materials que conformen un edifici i una certificació de la petjada de carboni, toxicitat i circularitat d'estos», ha assenyalat.
Per part seua, Isabel De los Ríos Rupérez, de l'Institut Valencià de l'Edificació (IVE), ha presentat l'eina d'anàlisi del desmuntatge i adaptabilitat en projectes d'edificació, RE10, que s'ha desenvolupat des de l'IVE com a suport a la circularitat en l'edificació, posant l'accent en els criteris de disseny a tindre en compte per a aconseguir els requisits exigibles i complir els estàndards de circularitat plantejats.
En la seua intervenció ha destacat que aquesta eina va sorgir com a necessitat de justificar la circularitat en les intervencions de rehabilitació amb ajudes dels fons Next Generation, però que «pot ser aplicable per a qualsevol tipus de projecte perquè facilita la justificació i ajuda a la reflexió sobre criteris de disseny i bones pràctiques per a facilitar el desmuntatge, manteniment i adaptabilitat de l'edifici, alineats amb els conceptes de desenvolupament sostenible i economia circular aplicats a l'edificació», ha apuntat.
De los Ríos ha subratllat que l'eina no pretén fiscalitzar la utilització d'unes solucions o altres, sinó simplement facilitar la reflexió, anàlisi i justificació de les solucions constructives i de disseny utilitzades en relació amb la sostenibilitat i circularitat.
Finalment, Vicenta Marta Llombart Prior de Prior arquitectes, coautora del projecte pilot d'habitatge innovador de Castelló, ha explicat el significat del passaport de materials, i ha assenyalat els beneficis que aporta una construcció circular i el procés d'obtenció del passaport mitjançant l'aplicació pràctica en un projecte de referència en el qual una de les premisses a complir era l'elaboració del passaport de materials de l'edifici.
Ha contextualitzat aquesta nova exigència definida en la Llei 7/2022, que permetrà disposar d'informació precisa dels materials que conformen un edifici i de les seues característiques el que suposa una informació «molt interessant per a futures intervencions de manteniment o demolició d'aquest», ha assenyalat.
Com a conclusió, Vicenta Llombart ha valorat el suport per part de l'administració pública per a emprendre el complicat recorregut cap a una construcció circular, encara que també ha lamentat l'absència d'un enfocament unificat i la falta de regulació i eines d'ajuda per a la recopilació d'esta informació.
Després de les tres exposicions s'ha obert un col·loqui amb els assistents en el qual s'ha posat de manifest la complexitat en la recopilació d'informació per a l'elaboració d'aquest nou document, per la qual cosa és necessari disposar de noves eines que siguen capaces d'extraure la informació de partida d'altres documents del projecte com ara els pressupostos o models BIM, i relacionar-la amb les declaracions ambientals de producte dels fabricants, per a d'aquesta manera facilitar el treball dels projectista. Malgrat les dificultats, també s'han posat en relleu els beneficis que poden tindre estes eines per a realitzar una construcció més sostenible i respectuosa amb el medi ambient.

Español:
En el sector de la construcción el uso de recursos es muy elevado y la reutilización y revalorización de los materiales de construcción supone un paso clave para conseguir el elevado porcentaje del 70% de reciclaje respecto a los residuos de construcción y demolición (RCD) que la Unión Europea ha fijado como objetivo para el año 2030.
En este camino hacia la circularidad es necesario disponer de información precisa sobre los materiales que componen un edificio. En este sentido, el pasaporte de materiales también conocido como pasaporte de productos o pasaporte de circularidad es un instrumento de gran utilidad para todos los actores en la cadena de valor del sector de la construcción.
La Cátedra de Arquitectura Circular de la Universitat Jaume I, con el apoyo de la Vicepresidencia Segunda y Conselleria de Vivienda y Arquitectura Bioclimática, ha celebrado la jornada «El pasaporte de materiales», en la que se ha expuesto el significado de esta nueva exigencia, los avances de las herramientas existentes en la actualidad para analizar la circularidad de los edificios y la importancia que supone conocer, organizar y medir el uso de materiales en la edificación y su posible reutilización en futuras construcciones. 
El evento, al que ha asistido tanto estudiantado como profesionales del sector de la construcción, ha contado con la participación de tres destacados expertos en el campo de la construcción circular y la arquitectura que han abordado los últimos avances en la materia.
Natalia Reyes, jefa de Sustentabilidad en CTeC (Centro Tecnológico para la Innovación en la Construcción en Chile), ha presentado en la charla «Hacia una Edificación Circular en Chile: Plataforma de Pasaporte de Materiales (P+)» las diferentes líneas de trabajo e investigación del CTeC, todas ellas relacionadas con la innovación en digitalización, sostenibilidad y circularidad del sector de la construcción.
Ha centrado su exposición en la presentación de la plataforma del Pasaporte de Materiales (P+) que han desarrollado y que permite recopilar y certificar tanto información medioambiental de los productos suministrada por los proveedores, como información de los proyectos de arquitectura, en los que se realiza un inventario de los materiales utilizados con la información técnica, de sostenibilidad, toxicidad y circularidad de estos, para de este modo poder realizar una evaluación del edificio en relación con todos estos aspectos.
Natalia Reyes ha destacado que el trabajo colaborativo es clave para poder llevar a cabo avances significativos, útiles y ajustados a la realidad del sector. «El objetivo final es poder disponer de una información previa de los materiales que conforman un edificio y una certificación de la huella de carbono, toxicidad y circularidad de estos», ha señalado.
Por su parte, Isabel De Los Ríos Rupérez, del Instituto Valenciano de la Edificación (IVE), ha presentado la herramienta de análisis del desmontaje y adaptabilidad en proyectos de edificación, RE10, que se ha desarrollado desde el IVE como apoyo a la circularidad en la edificación, haciendo hincapié en los criterios de diseño a tener en cuenta para alcanzar los requisitos exigibles y cumplir los estándares de circularidad planteados.
En su intervención ha destacado que esta herramienta surgió como necesidad de justificar la circularidad en las intervenciones de rehabilitación con ayudas de los fondos Next Generation, pero que «puede ser de aplicación para cualquier tipo de proyecto puesto que facilita la justificación y ayuda a la reflexión sobre criterios de diseño y buenas prácticas para facilitar el desmontaje, mantenimiento y adaptabilidad del edificio, alineados con los conceptos de desarrollo sostenible y economía circular aplicados a la edificación», ha apuntado.
De los Ríos ha subrayado que la herramienta no pretende fiscalizar la utilización de unas soluciones u otras, sino simplemente facilitar la reflexión, análisis y justificación de las soluciones constructivas y de diseño utilizadas en relación con la sostenibilidad y circularidad.
Por último, Vicenta Marta Llombart Prior de Prior arquitectos, coautora del proyecto piloto de vivienda innovadora de Castellón, ha explicado el significado del pasaporte de materiales, y ha señalado los beneficios que aporta una construcción circular y el proceso de obtención del pasaporte mediante la aplicación práctica en un proyecto de referencia en el que una de las premisas a cumplir era la elaboración del pasaporte de materiales del edificio.
Ha contextualizado esta nueva exigencia definida en la Ley 7/2022, que permitirá disponer de información precisa de los materiales que conforman un edificio y de sus características lo que supone una información «muy interesante para futuras intervenciones de mantenimiento o demolición del mismo», ha señalado.
Como conclusión, Vicenta Llombart ha valorado el apoyo por parte de la administración pública para emprender el complicado recorrido hacia una construcción circular, aunque también ha lamentado la ausencia de un enfoque unificado y la falta de regulación y herramientas de ayuda para la recopilación de esta información.
Tras las tres exposiciones se ha abierto un coloquio con los asistentes en el que se ha puesto de manifiesto la complejidad en la recopilación de información para la elaboración de este nuevo documento, por lo que es necesario disponer de nuevas herramientas que sean capaces de extraer la información de partida de otros documentos del proyecto tales como los presupuestos o modelos BIM, y relacionarla con las declaraciones ambientales de producto de los fabricantes, para de este modo facilitar el trabajo de los proyectista. A pesar de las dificultades, también se han puesto de relieve los beneficios que pueden tener estas herramientas para realizar una construcción más sostenible y respetuosa con el medio ambiente.