Valencià:
El 80% del professorat universitari espanyol treballa més de les 37,5 hores establertes i el 50% realitza més d’un dia extra de feina setmanalment, segons es desprén de l’anàlisi de les dades recollides en una enquesta realitzada al personal docent i investigador de diferents universitats espanyoles pel professor Ismael Cabero Fayos del Departament d’Educació i Didàctiques Específiques i la catedràtica Irene Epifanio López del Departament  de Matemàtiques de la Universitat Jaume I de Castelló i integrant de l'Institut Universitari d'Estudis Feministes i de Gènere Purificación Escribano.
El treball titulat «A Data Science Analysis of Academic Staff Workload Profiles in Spanish Universities: Gender Gap Laid Bare» [Una anàlisi de la ciència de dades dels perfils de càrrega de treball del personal acadèmic en les universitats espanyoles: la bretxa de gènere al descobert] ha sigut publicat en el número 11 de la revista Education Sciences i s’hianalitzen les càrregues de treball (acadèmic i domèstic) del personal docent i investigador universitari, amb la finalitat d’oferir dades rellevants que siguen considerades a l’hora d’aplicar modificacions en l’actual legislació.
L’enquesta, realitzada abans del confinament de març de 2020, ha comptat amb 703 participants, el 51% dones (356) i el 49% homes (347). S’hi han considerat diversos factors com el gènere, la categoría professional, l’edat o les matèries impartides; a més, les tasques avaluades no inclouen només les acadèmiques, sinó que també s’han incorporat les domèstiques. En opinió de l’equip investigador, «tenir una instantània del personal acadèmic espanyol pot ser molt útil a l'hora de realitzar l’avaluació de l’impacte de gènere obligatòria per a canviar lleis, polítiques o programes».
Les conclusions posen de manifest que, tot i que les tasques docents són bàsicament idèntiques entre els gèneres, les dones dediquen de mitjana més temps a la tutoria, la preparació de classes, tasques posteriors a la docència i supervisió de l’estudiantat, «el que podria considerar-se com més temps dedicat a la millora en la qualitat de l’ensenyament», comenten Cabero i Epifanio. La diferència entre dones i homes és de quatre hores a la setmana, el que representa que un crèdit ECTS comporta unes 47 hores de mitjana a l’any per a una dona i 40,5 hores per a un home. «No obstant això -comenten els investigadors-, la qualitat de l’ensenyament no es té pràcticament en compte en el sistema nacional d’avaluació per a la promoció de categoria docent». Quant a la investigació, les dades mostren que la diferència entre ambdós col·lectius per al personal a temps complet és mínima, unes 0,6 hores per setmana.
Pel que fa a l’assignació de recursos, les dades mostren que la figura d’ajudant/a doctor/a (que és considerada el punt d’inici de la carrera acadèmica) té assignats un nombre de crèdits de docència superior al recomanable per a figures laborals amb funcions d’investigació: «Això podria sugerir -comenten Cabero i Epifanio- que els recursos no s’assignen correctament, ja que el personal principiant no hauria de tenir tanta sobrecàrrega amb la docència». A més, l’edat mitjana d’aquest personal és de 39 anys, una edat no tan jove que «podria ser senyal d’un problema en el sistema universitari espanyol».
En l’apartat de les tasques domèstiques o familiars, les dones acadèmiques dediquen una mitjana de 10 hores més a la setmana que els homes a la cura de persones i a les feines i responsabilitats relacionades amb la llar. En el cas concret de les cures, la diferència entre els dos sexes és de 30 hores setmanals de mitjana en el rang de 35 a 40 anys, que és el període de criança més freqüent. «Aquest és un clar senyal, comenta l’equip investigador, que els rols de gènere segueixen estant presents entre el personal acadèmic universitari».
Per això, els investigadors opinen que les modificacions legals en l’àmbit universitari haurien d’abordar les troballes clau, com ara que la figura d’ajudant/a no és tan jove i està carregada de docència; que la major part del personal realitza hores extraordinàries no reconegudes o que hi ha una bretxa de gènere en el temps dedicat a la qualitat de la docència i a les tasques de cura de persones que vulnera la Llei d’igualtat.
Un dels trets originals d’aquest treball, a més de la instantània actual sobre la distribució de tasques del personal docent i investigador universitari, és l’anàlisi estadística realitzada. A més de mostrar la mitjana, s’ha inclòs un resum amb cinc números, que és millor per a distribucions esbiaixades o que contenen valors atípics, com és el cas d’aquest tipus de dades. «D’aquesta manera -expliquen els investigadors-, descobrim una imatge millor que quedaria en ocult si només es mostrara la mitjana». També s’han usat tècniques innovadores d’aprenentatge estadístic (clustering i anàlisi arquetípica) que ofereixen els perfils de càrrega de treball del personal acadèmic, que seria la primera vegada que s’apliquen en aquesta temàtica.
Article:
«A Data Science Analysis of Academic Staff Workload Profiles in Spanish Universities: Gender Gap Laid Bare». Ismael Cabero i Irene Epifanio. Educ. Sci. 2021, 11 (7), 317. https://doi.org/10.3390/educsci11070317

Español:
El 80% del profesorado universitario español trabaja más de las 37,5 horas establecidas y el 50% realiza más de un día extra de trabajo semanalmente, según se desprende del análisis de los datos recogidos en una encuesta realizada al personal docente e investigador de diferentes universidades españolas por el profesor Ismael Cabero Fayos del Departamento de Educación y Didácticas Específicas y la catedrática Irene Epifanio López del Departamento de Matemáticas de la Universitat Jaume I de Castelló e integrante del Instituto Universitario de Estudios Feministas y de Género Purificación Escribano.
El trabajo titulado «A Data Science Analysis of Academic Staff Workload Profiles in Spanish Universities: Gender Gap Laid Bare» [Un análisis de la ciencia de datos de los perfiles de carga de trabajo del personal académico en las universidades españolas: la brecha de género al descubierto] ha sido publicado en el número 11 de la revista Education Sciences y en él se analizan las cargas de trabajo (académico y doméstico) del personal docente e investigador universitario, con el fin de ofrecer datos relevantes que sean considerados a la hora de aplicar modificaciones en la actual legislación.
La encuesta, realizada antes del confinamiento de marzo de 2020, ha contado con 703 participantes, el 51% mujeres (356) y el 49% hombres (347). Se han considerado varios factores como el género, la categoría profesional, la edad o las materias impartidas; además, las tareas evaluadas no incluyen solo las académicas, sino que también se han incorporado las domésticas. En opinión del equipo investigador, «tener una instantánea del personal académico español puede ser muy útil a la hora de realizar la evaluación del impacto de género obligatoria para cambiar leyes, políticas o programas».
Las conclusiones ponen de manifiesto que, a pesar de que las tareas docentes son básicamente idénticas entre los géneros, las mujeres dedican de media más tiempo a la tutoría, la preparación de clases, tareas posteriores a la docencia y supervisión del estudiantado, «lo que podría considerarse como más tiempo dedicado a la mejora en la calidad de la enseñanza», comentan Cabero y Epifanio. La diferencia entre mujeres y hombres es de cuatro horas a la semana, lo que representa que un crédito ECTS comporta unas 47 horas de media al año para una mujer y 40,5 horas para un hombre. «Sin embargo -comentan los investigadores-, la calidad de la enseñanza no se tiene prácticamente en cuenta en el sistema nacional de evaluación para la promoción de categoría docente». En cuanto a la investigación, los datos muestran que la diferencia entre ambos colectivos para el personal a tiempo completo es mínima, unas 0,6 horas por semana.
En cuanto a la asignación de recursos, los datos muestran que la figura de ayudante/a doctor/a (que es considerada el punto de inicio de la carrera académica) tiene asignados un número de créditos de docencia superior al recomendable para figuras laborales con funciones de investigación: «Esto pudría sugerir -comentan Cabero y Epifanio- que los recursos no se asignan correctamente, puesto que el personal principiante no tendría que tener tanta sobrecarga con la docencia». Además, la edad media de este personal es de 39 años, una edad no tan joven que «podría ser señal de un problema en el sistema universitario español».
En el apartado de las tareas domésticas o familiares, las mujeres académicas dedican una media de 10 horas más a la semana que los hombres al cuidado de personas y a los trabajos y responsabilidades relacionadas con el hogar. En el caso concreto de los cuidados, la diferencia entre los dos sexos es de 30 horas semanales de media en el rango de 35 a 40 años, que es el periodo de crianza más frecuente. «Esta es una clara señal -comenta el equipo investigador- de que los roles de género siguen estando presentes entre el personal académico universitario».
Por eso, los investigadores opinan que las modificaciones legales en el ámbito universitario tendrían que abordar los hallazgos clave, como, por ejemplo, que la figura de ayudante/a no es tan joven y está cargada de docencia; que la mayor parte del personal realiza horas extraordinarias no reconocidas o que hay una brecha de género en el tiempo dedicado a la calidad de la docencia y a las tareas de cuidado de personas que vulnera la Ley de igualdad.
Uno de los rasgos originales de este trabajo, además de la instantánea actual sobre la distribución de tareas del personal docente e investigador universitario, es el análisis estadístico realizado. Además de mostrar la media, se ha incluido un resumen con cinco números, que es mejor para distribuciones sesgadas o que contienen valores atípicos, como es el caso de este tipo de datos. «De este modo -explican los investigadores-, descubrimos una imagen mejor que quedaría en oculto si solo se mostrara la media». También se han usado técnicas innovadoras de aprendizaje estadístico (clustering y análisis arquetípico) que ofrecen los perfiles de carga de trabajo del personal académico, que sería la primera vez que se aplican en esta temática.
Artículo:
«A Data Science Analysis of Academic Staff Workload Profiles in Spanish Universities: Gender Gap Laid Bare». Ismael Cabero e Irene Epifanio. Educ. Sci. 2021, 11 (7), 317. https://doi.org/10.3390/educsci11070317