Valencià:
L'evolució tecnològica planteja reptes en tots els sectors, per això, en el cas de la comunitat educativa, no és estrany que cada vegada més estudis s'interessen per la integració de les disciplines STEM (ciència, tecnologia, enginyeria i matemàtiques) per a l'adquisició de competències a l'aula. Precisament, un dels reptes més crítics en el sector de l'educació és la integració de la robòtica educativa.
És en aquesta línia de recerca en la qual Verónica Moreno Campos, professora del Departament de Pedagogia de la Universitat Jaume I, i Francisco J. Rodríguez Muñoz, professor titular de Didàctica de la Llengua i la Literatura de la Universitat d'Almeria, han plantejat una proposta d'intervenció a l'aula mitjançant l'ús de la robòtica educativa, amb el propòsit de millorar les relacions lèxiques en nens i nenes d'infantil.
Aquest estudi s'ha implementat en alumnat de quatre i cinc anys aplicant les competències del segle XXI, segons Hanipah Hussin, és a dir, col·laboració, creativitat, pensament crític i comunicació. Les conclusions indiquen que l'ús de la robòtica educativa es tradueix en un aprenentatge significatiu, que facilita la comprensió de les relacions lèxiques que s'estableixen entre els conceptes i que permet treballar de forma integrada totes les competències de l'aula.
Els resultats han mostrat que l'estudiantat ha obtingut millor puntuació en la categoria de Pensament i Aprenentatge, seguida per Creativitat i Imaginació, i Interacció Social i Ús Independent. Encara que els nens i nenes van mostrar poca familiaritat amb la robòtica i van demanar ajuda al personal docent per a programar-la, en general, l'activitat basada en ella ha generat un alt grau d'interès i motivació, la qual cosa ha comportat una millora en l'assimilació conceptual.
De fet, les puntuacions dels menors en el control posterior han demostrat els beneficis d'aquesta eina educativa, ja que en el 71,42% dels casos, l'alumnat ha comès menys errors en les relacions lèxiques després de l'activitat educativa amb robòtica; i han passat del 56,19% d'encerts en l'activitat inicial al 75,24% en l'activitat final.
Disseny de l'activitat amb Super.Doc robot
En l'activitat proposada l'alumnat havia d'aplicar el seu coneixement sobre les relacions semàntiques corresponents a segon curs d'Educació Infantil del currículum escolar espanyol «Llenguatges: Comunicació i Representació». En concret, havien d'emprar el seu saber sobre les relacions categòriques que s'estableixen entre conceptes i que es desenvolupen en el llenguatge oral dels nens entre els tres i quatre anys.
L'estudi enfocat a l'ensenyament i l'aprenentatge de les relacions lèxiques entre els significats de les paraules, ha inclòs deu activitats per a avaluar el progrés dels estudiants en aquesta àrea. La mostra per a dur a terme l'estudi ha estat integrada per 21 nens i nenes de 4 i 5 anys d'una escola pública de València. Les activitats segueixen un esquema en el qual els nens han de relacionar hiperònims amb hipònims entre tres imatges.
El professorat va iniciar l'estudi amb una primera prova coneixements per a establir el punt de partida. Posteriorment, es va dur a terme l'activitat de robòtica educativa per a treballar en grup, que consistia en la narració d'una història en la qual els nens havien d'ajudar el robot a resoldre cinc desafiaments per a trobar la brúixola que li permetria tornar al seu planeta i assistir al protagonista (Super.Doc robot) a unir els hiperònims amb els hipònims que apareixien en les imatges. Finalment, es va realitzar una prova final que ha permès constatar si les competències individuals havien millorat després d'haver treballat col·laborativament amb Super.Doc robot.
En opinió dels investigadors «aquest estudi demostra que la robòtica educativa pot ser una eina efectiva per a millorar l'aprenentatge en els nens més petits, al mateix temps que es fomenten habilitats importants per al segle XXI i es desenvolupen competències transversals com el pensament crític o la capacitat de lideratge».
«Si bé la mostra permet descriure una tendència a favor de la robòtica educativa —expliquen Moreno i Rodríguez— són necessàries recerques amb major nombre de participants per a continuar estudiant els beneficis de comptar amb aquesta mena de tecnologia a l'aula». No obstant això, s'espera que aquestes troballes puguen ser útils per al professorat que cerca noves maneres d'enriquir l'educació infantil que els prepare per a un futur cada vegada més tecnològic.
Article
«Design and piloting of a proposal for intervention with educational robotics for the development of lexical relationships in early childhood education». Verónica Moreno-Campos, Francisco J. Rodríguez-Muñoz. Smart Learning Environments, https://doi.org/10.1186/s40561-023-00226-0

Español:
La evolución tecnológica plantea retos en todos los sectores, por ello, en el caso de la comunidad educativa, no es extraño que cada vez más estudios se interesen por la integración de las disciplinas STEM (ciencia, tecnología, ingeniería y matemáticas) para la adquisición de competencias en el aula. Precisamente, uno de los retos más críticos en el sector de la educación es la integración de la robótica educativa.
Es en esta línea de investigación en la que Verónica Moreno Campos, profesora del Departamento de Pedagogía de la Universitat Jaume I, y Francisco J. Rodríguez Muñoz, profesor titular de Didáctica de la Lengua y la Literatura de la Universidad de Almería, han planteado una propuesta de intervención en el aula mediante el uso de la robótica educativa, con el propósito de mejorar las relaciones léxicas en niños y niñas de infantil.
Este estudio se ha implementado en alumnado de cuatro y cinco años aplicando las competencias del siglo XXI, según Hanipah Hussin, es decir, colaboración, creatividad, pensamiento crítico y comunicación. Las conclusiones indican que el uso de la robótica educativa se traduce en un aprendizaje significativo, que facilita la comprensión de las relaciones léxicas que se establecen entre los conceptos y que permite trabajar de forma integrada todas las competencias del aula.
Los resultados han mostrado que el estudiantado ha obtenido mejor puntuación en la categoría de Pensamiento y Aprendizaje, seguida por Creatividad e Imaginación, e Interacción Social y Uso Independiente. Aunque los niños y niñas mostraron poca familiaridad con la robótica y pidieron ayuda al personal docente para programarla, en general, la actividad basada en ella ha generado un alto grado de interés y motivación, lo que ha conllevado una mejora en la asimilación conceptual.
De hecho, las puntuaciones de los menores en el control posterior han demostrado los beneficios de esta herramienta educativa, ya que en el 71,42% de los casos, el alumnado ha cometido menos errores en las relaciones léxicas tras la actividad educativa con robótica; y han pasado del 56,19% de aciertos en la actividad inicial al 75,24% en la actividad final.
Diseño de la actividad con Super.Doc robot
En la actividad propuesta el alumnado debía aplicar su conocimiento sobre las relaciones semánticas correspondientes a segundo curso de Educación Infantil del currículo escolar español «Lenguajes: Comunicación y Representación». En concreto, tenían que emplear su saber sobre las relaciones categóricas que se establecen entre conceptos y que se desarrollan en el lenguaje oral de los niños entre los tres y cuatro años.
El estudio enfocado a la enseñanza y el aprendizaje de las relaciones léxicas entre los significados de las palabras, ha incluido diez actividades para evaluar el progreso de los estudiantes en esta área. La muestra para llevar a cabo el estudio ha estado integrada por 21 niños y niñas de 4 y 5 años de una escuela pública de València. Las actividades siguen un esquema en el que los niños deben relacionar hiperónimos con hipónimos entre tres imágenes.
El profesorado inició el estudio con una primera prueba conocimientos para establecer el punto de partida. Posteriormente, se llevó a cabo la actividad de robótica educativa para trabajar en grupo, que consistía en la narración de una historia en la que los niños debían ayudar al robot a resolver cinco desafíos para encontrar la brújula que le permitiría regresar a su planeta y asistir al protagonista (Super.Doc robot) a unir los hiperónimos con los hipónimos que aparecían en las imágenes. Finalmente, se realizó una prueba final que ha permitido constatar si las competencias individuales habían mejorado después de haber trabajado colaborativamente con Super.Doc robot.
En opinión de los investigadores «este estudio demuestra que la robótica educativa puede ser una herramienta efectiva para mejorar el aprendizaje en los niños más pequeños, al mismo tiempo que se fomentan habilidades importantes para el siglo XXI y se desarrollan competencias transversales como el pensamiento crítico o la capacidad de liderazgo».
«Si bien la muestra permite describir una tendencia a favor de la robótica educativa —explican Moreno y Rodríguez— son necesarias investigaciones con mayor número de participantes para seguir estudiando los beneficios de contar con este tipo de tecnología en el aula». No obstante, se espera que estos hallazgos puedan ser útiles para el profesorado que busca nuevas formas de enriquecer la educación infantil que los prepare para un futuro cada vez más tecnológico.
Artículo
«Design and piloting of a proposal for intervention with educational robotics for the development of lexical relationships in early childhood education». Verónica Moreno-Campos, Francisco J. Rodríguez-Muñoz. Smart Learning Environments, https://doi.org/10.1186/s40561-023-00226-0