Valencià:
Desenvolupar eines innovadores basades en l'ús de microorganismes beneficiosos per a protegir els tres cultius més rellevants del Mediterrani: els cítrics, la tomaca i l'olivera. Aquest és l'objectiu del projecte INTOMED, desenvolupat per investigadors d'Espanya, Portugal, França, Grècia, el Marroc i Tunísia, en el qual participa Víctor Flors, professor i investigador del Departament de Ciències Agràries i del Medi Natural de la Universitat Jaume I.
INTOMED, projecte seleccionat per la Fundació PRIMA (Partnsership for Research and Innovation in the Mediterranean Area), compta amb el suport financer de la Diputació Provincial de Castelló, que en 2020 i 2021 ha signat sengles convenis de col·laboració amb l'UJI per una inversió global de 200.000 euros. La rectora de la Universitat Jaume I, Eva Alcón, i el president de la Diputació, José Martí, han visitat avui el laboratori de contenció biològica de l'UJI on es desenvoluparà la investigació per tal de conèixer el seu potencial per al desenvolupament d'una agricultura més intel·ligent i sostenible. A la visita també han assistit el comissionat de la rectora per a la Nova Normalitat, Vicent Cervera; el director del Departament de Ciències Agràries i del Medi Natural, Vicent Arbona, l'investigador Víctor Flors i el director de l’Oficina Tècnica d’Obres i Projectes de l’UJI, José Roger.
El consorci internacional en el qual participa l'UJI pretén el desenvolupament de noves eines basades en l'ús i el coneixement de fongs i bacteris per a combatre les plagues i malalties en cultius mediterranis. «El coneixement dels microorganismes beneficiosos i els seus potencials usos en agricultura és, en aquests moments, quasi marginal. Hi ha una enorme quantitat de bacteris i fongs que poden viure en associació amb els vegetals i protegir-los enfront de malalties i plagues, l'ús dels quals reduiria l'impacte sobre els sòls i sistemes agrícoles i redundaria en una sostenibilitat a llarg termini», ha explicat Flors.
La rectora Eva Alcón ha agraït el suport econòmic de la Diputació «a un projecte d'investigació que generarà coneixement d'alt impacte i innovació amb capacitat de transformació sobre un sector tan important per a l’economia de la província com és l'agrícola» i ha subratllat la importància d'afavorir aquestes sinergies per a donar suport a l'activitat científica que es desplega en les universitats.
Per la seua part, el president de la Diputació, José Martí, ha destacat el treball conjunt de la institució provincial amb la Universitat Jaume I, «un centre sens dubte vital per a la investigació a les comarques castellonenques». Quant al projecte per a combatre biològicament plagues i malalties en cultius mediterranis, Martí ha mostrat la seua confiança que «aconseguisca resultats a curt termini perquè en la Diputació tenim clar que el futur està en la ciència i aquesta és una iniciativa que pot resultar de gran utilitat per als nostres agricultors, ja que els pot ajudar a fer més rendibles les seues explotacions agràries».
Modernitzar el camp de la província de Castelló a partir de l'erradicació de les plagues i malalties que habitualment ataquen els nostres cultius «és fonamental per a la nostra província, i ací treballen braç a braç la Diputació i la Universitat Jaume I».
Un altre objectiu del projecte és conèixer l'impacte socioeconòmic de l'ús de biopesticides i quin és el nivell de coneixement de la seua existència entre agricultors i productors, entre les empreses del sector agroalimentari i, finalment, entre consumidors. Segons apunta el professor de l'UJI Víctor Flors, «hem observat que en la Unió Europea la majoria dels països registren de manera conjunta el consum de pesticides i biopesticides, amb la qual cosa l'estat real de la situació és molt difícil d'establir. Quan el projecte es trobe en un estat avançat, es podria extrapolar i modelitzar en els pròxims anys com l'ús d'aquestes eines agrícoles impactarà en la reducció de la petjada de carboni».
El desenvolupament del projecte INTOMED ha comportat la creació d’un laboratori d’alta seguretat per a investigar en malalties de quarantena de la província. En aquest laboratori, i com a part dels estudis proposats, es realitzaran assajos de protecció de les plantes de tomaca davant del Clavibacter, un bacteri emergent a Espanya capaç de causar enormes danys en el cultiu de la tomaca. Aquest laboratori, situat a l'Escola Superior de Tecnologia i Ciències Experimentals i destinat a l'activitat científica del Departament de Ciències Agràries i del Medi Natural, ha sigut cofinançat per l'UJI (amb una inversió de fons propis superior als 100.000 euros) i la Diputació (amb una aportació de 43.000 euros).

Español:
Desarrollar herramientas innovadoras basadas en el uso de microorganismos beneficiosos para proteger los tres cultivos más relevantes del Mediterráneo: los cítricos, el tomate y el olivo. Este es el objetivo del proyecto INTOMED, desarrollado por investigadores de España, Portugal, Francia, Grecia, Marruecos y Túnez, en el cual participa Víctor Flors, profesor e investigador del Departamento de Ciencias Agrarias y del Medio Natural de la Universitat Jaume I.
INTOMED, proyecto seleccionado por la Fundación PRIMA (Partnership for Research and Innovation in the Mediterranean Area), cuenta con el apoyo financiero de la Diputación Provincial de Castellón, que en 2020 y 2021 ha firmado sendos convenios de colaboración con la UJI por una inversión global de 200.000 euros. La rectora de la Universitat Jaume I, Eva Alcón, y el presidente de la Diputación, José Martí, han visitado hoy el laboratorio de contención biológica de la UJI donde se desarrollará la investigación para conocer su potencial para el desarrollo de una agricultura más inteligente y sostenible. A la visita también han asistido el comisionado de la rectora para la Nueva Normalidad, Vicent Cervera; el director del Departamento de Ciencias Agrarias y del Medio natural, Vicent Arbona, el investigador Víctor Flors y el director de la Oficina Técnica de Obras y Proyectos de la UJI, José Roger.
El consorcio internacional en el que participa la UJI pretende el desarrollo de nuevas herramientas basadas en el uso y el conocimiento de hongos y bacterias para combatir las plagas y enfermedades en cultivos mediterráneos. «El conocimiento de los microorganismos beneficiosos y sus potenciales usos en agricultura es, en estos momentos, casi marginal. Hay una enorme cantidad de bacterias y hongos que pueden vivir en asociación con los vegetales protegiéndolos frente a enfermedades y plagas, el uso de las cuales reduciría el impacto sobre los suelos y sistemas agrícolas y redundaría en una sostenibilidad a largo plazo», ha explicado Flors.
La rectora Eva Alcón ha agradecido el apoyo económico de la Diputación «a un proyecto de investigación que generará conocimiento de alto impacto e innovación con capacidad de transformación sobre un sector tan importante para la economía de la provincia como el agrícola» y ha subrayado la importancia de favorecer estas sinergias para apoyar a la actividad científica que se despliega en las universidades.
Por su parte, el presidente de la Diputación, José Martí, ha puesto en valor el trabajo conjunto de la institución provincial con la Universitat Jaume I, «un centro sin duda vital para la investigación en las comarcas castellonenses». Respecto al proyecto para combatir biológicamente plagas y enfermedades en cultivos mediterráneos, Martí ha mostrado su confianza en que «consiga resultados a corto plazo porque en la Diputación tenemos claro que el futuro está en la ciencia, y esta es una iniciativa que puede resultar de gran utilidad para nuestros agricultores, puesto que les puede ayudar a hacer más rentables sus explotaciones agrarias».
Modernizar el campo de la provincia de Castellón a partir de la erradicación de las plagas y enfermedades que habitualmente atacan a nuestros cultivos «es fundamental para nuestra provincia, y aquí están codo con codo la Diputación y la Universitat Jaume I».
Otro objetivo del proyecto es conocer el impacto socioeconómico del uso de biopesticidas y cuál es el nivel de conocimiento de su existencia entre agricultores y productores, entre las empresas del sector agroalimentario y, finalmente, entre consumidores. Según apunta el profesor de la UJI Víctor Flors, «hemos observado que en la Unión Europea la mayoría de los países registran de manera conjunta el consumo de pesticidas y biopesticidas, con lo que el estado real de la situación es muy difícil de establecer. Cuando el proyecto se encuentre en un estado avanzado, se podría extrapolar y modelizar en los próximos años cómo el uso de estas herramientas agrícolas impactará en la reducción de la huella de carbono».
El desarrollo del proyecto INTOMED ha supuesto la creación de un laboratorio de alta seguridad para investigar en enfermedades de cuarentena de la provincia. En este laboratorio, y como parte de los estudios propuestos, se realizarán ensayos de protección de las plantas de tomate frente a Clavibacter, una bacteria emergente en España capaz de causar enormes daños en el cultivo del tomate. Este laboratorio, situado en la Escuela Superior de Tecnología y Ciencias Experimentales y destinado a la actividad científica del Departamento de Ciencias Agrarias y del Medio Natural, ha sido cofinanciado por la UJI (con una inversión de fondos propios superior a los 100.000 euros) y la Diputación (con una aportación de 43.000 euros).