Valencià:
La confiança dels pares en la utilització responsable de les xarxes socials i una educació en valors en la que prevalga el respecte cap als altres són dos de les claus enunciades pels especialistes que han participat en la taula redona titulada «Protecció dels xiquets i xiquetes davant les noves tecnologies: Ciberassetjament» dins del curs d'estiu de l'UJI «Drets dels xiquets i xiquetes i educació per a la pau» per gestionar el ciberassetjament.


	Durant la primera intervenció, Javier Vilalta, codirector de la Fundació per la Justícia i professor de la Universitat Oberta de Catalunya, ha assegurat que «la primera responsabilitat en situacions d'assetjament en menors recau en els adults del seu entorn». Vilalta opina que «els menors no compten amb eines per al maneig de les situacions de ciberassetjament» i que aquestes han de ser oferides en l'entorn familiar i escolar.


	El professor de la UOC considera «molt important el treball dels centres escolars» i la necessitat d'oferir respostes de protecció als menors, encara que considera que és l'àmbit familiar el que incideix més en la creació d'un ambient de confiança que permeta als nens i nenes posar els seus propis límits. És partidari d'evitar la prohibició de l'ús de les xarxes socials i la invasió de la intimitat infantil per part dels adults. 


	Per la seua banda Lourdes Chesa, professora d'Educació Secundària i codirectora del projecte educatiu Conviven ha indicat que els joves «construeixen una identitat digital oberta al fet que uns altres abusen perquè no hi ha mesures de protecció». Chesa considera que aquests anomenats «nadius digitals» són «una generació que necessita de marges, educació i estratègies per funcionar» i saber gestionar les situacions d'assetjament o ciberassetjament. 


	L'especialista considera que «les aplicacions mòbils contribueixen a configurar les relacions personals», sent necessari «la sensibilització de la gran majoria perquè aprenguen quines situacions no són correctes». En el projecte que codirigeix, Conviven, una plataforma en la qual els joves poden trobar informació i recursos sobre aquest tema i també fer comentaris, la professora planteja una implicació de l'entorn, sobretot d'aquells més reunits, com els propis companys i amics, als quals converteix en observadors del problema. 


	«Cal procurar que es genere el respecte entre ells» ha comentat la docent, perquè la societat ha d'oferir «coneixements i estratègies als xiquets i xiquetes perquè aprenguen a reaccionar i, alhora, dotar-los de valors». Chesa estima que existeix una falta de conceptualització de la privadesa i que cal ensenyar als menors «fins a on poden arribar el seu actes i també les seues conseqüències».

Imatges

Vídeo en altres formats

Español:
La confianza de los padres en la utilización responsable de las redes sociales y una educación en valores que prime el respeto hacia los demás son dos de las claves enunciadas por los especialistas que han participado en la taula redonda titulada «Protección de los niños y las niñas ante las nuevas tecnologías: Ciberacoso» dentro del curso de verano de la UJI «Derechos de los niños y las niñas y educación para la paz» para gestionar el ciberacoso.


	Durante la primera intervención, Javier Vilalta, codirector de la Fundació per la Justícia i profesor de la Universitat Oberta de Catalunya, ha asegurado que «la primera responsabilidad en situaciones de acoso en menores recae en los adultos de su entorno”. Vilalta opina que «los menores no cuentan con herramientas para el manejo de las situaciones de ciberacoso» y que éstas deben ser ofrecidas en el entorno familiar y escolar.


	El profesor de la UOC considera «muy importante el trabajo de los centros escolares» y en la necesidad de ofrecer respuestas de protección a los menores, aunque considera que es el ámbito familiar el que incide más en la creación de un ambiente de confianza que permita a los niños y niñas poner sus propios límites. Es partidario de evitar la prohibición del uso de las redes sociales y la invasión de la intimidad infantil por parte de los adultos.  


	Por su parte Lourdes Chesa, profesora de Educación Secundaria i codirectora del proyecto educatiu Conviven ha indicado que los jóvenes «construyen una identidad digital abierta a que otros abusen porque no hay medidas de protección». Chesa considera que estos llamados «nativos digitales» son «una generación que necesita de márgenes, educación y estrategias para manejarse» y saber gestionar las situaciones de acoso o ciberacoso.


	La especialista considera que «las aplicaciones móviles contribuyen a configurar las relaciones personales», siendo necesario «la sensibilización de la gran mayoría para que aprendan que situaciones no son correctas». En el proyecto que codirige, Conviven, una plataforma en la que los jóvenes pueden encontrar información y recursos sobre este tema y también hacer comentarios, la profesora plantea una implicación del entorno, sobre todo de aquellos más allegados, como los propios compañeros y amigos, a los que convierte en observadores del problema.


	«Hay que procurar que se genere el respeto entre ellos» ha comentado la docente, porque la sociedad debe ofrecer «conocimientos y estrategias a los niños y niñas para que aprendan a reaccionar y, a la vez, dotarlos de valores». Chesa estima que existe una falta de conceptualización de la privacidad y que hay que enseñar a los menores «hasta dónde pueden llegar su actos y también sus consecuencias».

Imágenes

Vídeo en otros formatos