Valencià:
El sabó és un producte que s'ha elaborat durant dècades a moltes llars de les comarques de Castelló. Era una tradició molt arrelada. Es tracta d'un article que era essencial per al dia a dia, fet que va suposar el sorgiment progressiu d'una indústria incipient a principis del segle XX a la província i que va arribar a comptar amb 21 empreses l'any 1945.
Algunes com Bellmunt, Montoliu, Beltrán o Chavalín van ser referència en aquella època. Ara, la història que hi ha al darrere d'aquest sector i la transcendència social i econòmica que va tindre durant el segle XX es recull en una exposició organitzada per la Universitat Jaume I, la qual ha sigut inaugurada el divendres 1 d’abril al Menador espai cultural. Un acte en el qual ha estat present la vicerectora de Cultura i Relacions Institucionals, Carmen Lázaro, que ha posat en valor el model cultural de l’UJI, «un model obert que permet que a través del programa UJI-encultura qualsevol membre de la comunitat educativa puga difondre accions amb impacte cultural obertes a la societat, com és aquesta exposició, la qual ens vincula a totes i tots d'una manera especial ja que moltes marques de sabó, com per exemple Beltrán, formen part de la realitat quotidiana de molts castellonencs».
La mostra és fruit d'una recerca que ha dut a terme el professor de l'UJI Ramón Feenstra, autor del llibre Historia del jabón. 100 años de Jabones Beltrán, que durant el procés de documentació per a escriure'l va observar que la seua evolució en els darrers anys permetia conèixer millor diferents moments de la història contemporània de la província de Castelló. Durant l'acte, Feenstra ha comentat que «rastrejar la història del sabó i de la seua indústria li ha permés conèixer millor la història de Castelló».
En aquest sentit, l'autor de l'exposició ha destacat «el transcendental paper que va tindre el sabó durant la guerra civil, moment en què es va convertir en un bé de primera necessitat i que en algunes localitats el van utilitzar com a moneda de canvi d'altres mercaderies». Posteriorment, a la postguerra, el sector industrial del sabó va passar a estar baix un control ferri del règim i del sindicat vertical. Aquest fet, ha explicat Feenstra, «va suposar un primer canvi per a les desenes de fàbriques que s'estenien per les diferents localitats de la província i davant de les dificultats de mantindre-les als pobles una gran part va decidir traslladar-se a les ciutats».
Així, en els anys quaranta i cinquanta, apunta l’autor, van ser diverses les fàbriques que es van desplaçar des de pobles com Suera, Xert o Albocàsser fins a la ciutat de Castelló, fet que va generar una concentració de la indústria sabonera. Encara que el canvi radical del sector va tindre lloc en la dècada dels anys 50 i 60, amb la liberalització del mercat, l'arribada de les llavadores i del detergent i de la competència internacional. La majoria van haver de tancar i als anys 70 només en quedaven dues firmes a la província.
Ara, aquesta exposició permetrà als castellonencs conèixer de més a prop la història del sabó. A través de 12 panells, es recullen els moments més àlgids d'aquesta indústria gràcies a la documentació recopilada i als testimonis de famílies com Bellmunt o Beltrán, a més de l'explicació de les fases de producció del sabó. La mostra també inclou un espai on s'exposa maquinària antiga com una encunyadora o una comptadora de sabó de 100 anys d'antiguitat, diversos objectes i documentació antiga, cedida per l'empresa centenària Jabones Beltrán. Aquesta activitat s'emmarca dins dels projectes UJI-encultura, impulsats a través del Servei d'Activitats Socioculturals, i vinculats al Vicerectorat de Cultura i Relacions Institucionals de la Universitat Jaume I de Castelló.
Informació de l'exposició

Español:
El jabón es un producto que se ha elaborado durante décadas en muchos hogares de las comarcas de Castellón. Era una tradición muy arraigada. Se trata de un artículo que era esencial para el día a día, un hecho que supuso el surgimiento progresivo de una industria incipiente a principios del siglo XX en la provincia y que llegó a contar con 21 empresas en 1945.
Algunas como Bellmunt, Montoliu, Beltrán o Chavalín fueron referencia en aquella época. Ahora, la historia que hay detrás de este sector y la trascendencia social y económica que tuvo durante el siglo XX se recoge en una exposición organizada por la Universitat Jaume I, que ha sido inaugurada el viernes 1 de abril en el Menador espai cultural, un acto en el que ha estado presente la vicerrectora de Cultura y Relaciones Institucionales, Carmen Lázaro, que ha puesto en valor el modelo cultural de la UJI, «un modelo abierto que permite que a través del programa UJI-encultura cualquier miembro de la comunidad educativa pueda difundir acciones con impacto cultural abiertas a la sociedad, como es esta exposición, que nos vincula a todas y todos de una manera especial puesto que muchas marcas de jabón, como por ejemplo Beltrán, forman parte de la realidad cotidiana de muchos castellonenses».
La muestra es fruto de una investigación que ha llevado a cabo el profesor de la UJI Ramón Feenstra, autor del libro Historia del jabón. 100 años de Jabones Beltrán, que durante el proceso de documentación para escribirlo observó que su evolución en los últimos años permitía conocer mejor diferentes momentos de la historia contemporánea de la provincia de Castellón. Durante el acto, Feenstra ha comentado que «rastrear la historia del jabón y de su industria le ha permitido conocer mejor la historia de Castellón».
En este sentido, el autor de la exposición ha destacado «el trascendental papel que tuvo el jabón durante la guerra civil, momento en que se convirtió en un bien de primera necesidad y que en algunas localidades lo utilizaron como moneda de cambio otras mercancías». Posteriormente, en la posguerra, el sector industrial del jabón pasó a estar abajo un control férreo del régimen y del sindicato vertical. Este hecho, ha explicado Feenstra, «supuso un primer cambio para las decenas de fábricas que se extendían por las diferentes localidades de la provincia y ante las dificultades de mantenerlas en los pueblos una gran parte decidió trasladarse en las ciudades».
Así, en los años cuarenta y cincuenta, apunta el autor, fueron diversas las fábricas que se desplazaron desde pueblos como Sueras, Xert o Albocàsser hasta la ciudad de Castelló, hecho que generó una concentración de la industria jabonera. Aunque el cambio radical del sector tuvo lugar en la década de los años 50 y 60, con la liberalización del mercado, la llegada de las lavadoras y del detergente y de la competencia internacional. La mayoría tuvieron que cerrar y en 70 solo quedaban dos firmas en la provincia.
Ahora, esta exposición permitirá los castellonenses conocer de más cerca la historia del jabón. A través de 12 paneles, se recogen los momentos más álgidos de esta industria gracias a la documentación recopilada y a los testigos de familias como Bellmunt o Beltrán, además de la explicación de las fases de producción del jabón. La muestra también incluye un espacio donde se expone maquinaria antigua como una troqueladora o una contadora de jabón de 100 años de antigüedad, varios objetos y documentación antigua, cedida por la empresa centenaria Jabones Beltrán. Esta actividad se enmarca dentro de los proyectos UJI-Encultura, impulsados a través del Servicio de Actividades Socioculturales, y vinculados al Vicerrectorado de Cultura y Relaciones Institucionales de la Universitat Jaume I de Castelló.
Información de la exposición