Valencià:
L'Oficina de Cooperació al Desenvolupament i Solidaritat de la Universitat Jaume I ha organitzat les jornades «La protecció de les persones defensores dels Drets Humans i del Medi Ambient» amb l'objectiu de sensibilitzar sobre la situació en la qual es troben les persones defensores i, a la vegada, donar a conéixer quins mecanismes i instruments legals existeixen per a la seua protecció.
La inauguració ha comptat amb la presència de Pedro Carceller Icardo, director general d'Inclusió i Cooperació al Desenvolupament de la Generalitat Valenciana, i Elsa González Esteban, vicerectora de Responsabilitat Social, Polítiques Inclusives i Igualtat.
Pedro Carceller Icardo, director General d'Inclusió i Cooperació al Desenvolupament, ha destacat la necessitat d'enfortir les polítiques públiques que posen en el centre els drets humans i la necessitat de bastir ponts i mecanismes de cooperació i ha posat l'èmfasi en la capacitat de les universitats per a generar pensament crític sobre la situació global actual. Per part seua, la vicerectora ha remarcat la necessitat de jornades com la present, per a donar visibilitat a la realitat d'amenaces i agressions que viuen les persones defensores dels drets humans. En aqueix sentit ha posat en relleu la importància d'incloure la protecció de les persones defensores en les agendes polítiques i democràtiques, posant d'exemple el treball que realitzen, entre altres, l'Oficina de l'Alt Comissionat de Nacions Unides pels Drets Humans, multitud d'ONGs o la pròpia administració valenciana amb el seu últim Pla Director.
A continuació, s'ha celebrat la conferència inaugural a càrrec d'Antoni Pigrau Solé, catedràtic de Dret Internacional Públic de la Universitat Rovira i Virgili i director del Centre d'Estudis de Dret Ambiental de Tarragona (CEDAT). Sota el títol «La defensa dels Drets Humans i del Medi Ambient: una activitat de risc», ha exposat una visió general de la greu situació que viuen les persones defensores de drets humans i del medi ambient i de com les persecucions i el risc van en augment de la mà de l'increment del conflicte mediambiental produït per l'escassetat d'uns certs recursos d'extracció i la lluita per l'accés al territori. En aquest context, és fonamental conéixer el procés de criminalització que pateixen aquestes persones en els seus propis territoris i els protocols i mesures de protecció que existeixen fins ara.
Com a conclusions, Antoni Pigrau destaca quatre punts. En primer lloc, és prioritari que els estats assumisquen el seu deure de protecció dels drets humans mitjançant polítiques públiques integrals. En segon lloc, malgrat la importància dels mecanismes de protecció i denúncia que s'estableixen a nivell internacional, aquests mecanismes no poden substituir el paper dels estats. En tercer lloc, la rellevància que suposaria desenvolupar i ampliar l'Acord de Escazú de 2018 a les persones defensores de drets humans. I, en quart lloc, la necessitat d'atorgar recursos efectius humans i materials que permeten aconseguir els objectius de protecció adaptats a les necessitats dels grups més vulnerables des d'una perspectiva de gènere i un enfocament multicultural que implique un desplegament en el territori i no exclusivament se centre en la protecció física individual.

A continuació, s'ha celebrat una taula redona sobre les experiències de les persones defensores de Drets Humans i de les Organitzacions implicades en la seua defensa. Les intervencions de Cristian Zapata Chavarria, advocat de la Universitat d'Antioquia; Dalila Argueta de la Xarxa de Defensores de Drets Humans a Hondures i, Abel Rivera Trujillo, líder sindical de SINALTRAINAL han permés conéixer de primera mà les vivències a les quals s'enfronten les persones defensores, en processos que inclouen la criminalització, la persecució violenta i la necessitat de cerca de protecció en l'exili. La taula també ha comptat amb la participació de Trini Blanch, delegada d'Assemblea de Cooperació per la Pau; Elena Vecino, directora de l'àrea de projectes en Fundació per la Justícia, Karina Sánchez, coordinadora d'incidència Iniciativa Mesoamericana de dones Defensores de Drets Humans, i Rolando Morán, responsable de sensibilització i incidència en Perifèries del món.
Segona jornada

Les jornades han continuat amb la conferència «Defensar a les persones defensores: reptes i oportunitats» a càrrec de Maria Chiara Marullo, professora de Dret Internacional Privat de l'UJI i codirectora de les jornades en la qual ha explorat les possibilitats i els desafiaments de les actuals iniciatives legislatives en el marc internacional, regional i nacional per a millorar o crear mesures més efectives per a protegir els drets de les persones defensores. En particular, s’ha tractat la deguda diligència en el tema dels drets humans i del medi ambient i de les iniciatives en el marc de la Unió Europea i la proposta espanyola.

D'altra banda, en un format de taula redona s’ha comptat amb la participació de diversos acadèmics i juristes. Esteban Morelle-Hongria, professor de dret penal en l'UJI i representant de la Comissió Mundial de Dret Ambiental de la Unió Internacional per a la Conservació de la Naturalesa (IUCN) en el comité espanyol, ha explicat la necessitat d'implantar sistemes restauratius del dany mediambiental. Per part seua, Francisco Javier Zamora Cabot, professor emèrit de Dret Internacional Privat de la Universitat Jaume I i coordinador de la REDHEXATA, ha plantejat la seua intervenció en la cruïlla que viuen les persones defensores i les noves vies d'acció que es proposen. De manera complementària, Ulises Prieto Mora, professor en la Universitat de Saragossa ha parlat del consum conscient i les cadenes globals de subministrament. Per a acabar, Héctor Reyes, advocat del Centre per a l'Acció Legal en Drets Humans de Guatemala, ha exemplificat el treball legal que realitzen des dels propis països per a la defensa de les persones, la terra i el territori i per l'emancipació de les opressions racistes, classistes i patriarcals.
Aquestes jornades s'emmarquen dins de les activitats que desenvolupa l'UJI mitjançant el conveni que manté amb la Vicepresidència Segona i Conselleria de Serveis Socials, Igualtat i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
Aquesta acció està alineada amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible que planteja l'Agenda 2030, i de manera especial amb els ODS: 4. Educació de Qualitat, 10. Reducció de les desigualtats, 13. Acció pel Clima, 15. Vida d'Ecosistemes terrestres i, 16 Pau, justícia i institucions sòlides.

 
Més informació

Español:
La Oficina de Cooperación al Desarrollo y Solidaridad de la Universitat Jaume I ha organizado las jornadas «La protección de las personas defensoras de los Derechos Humanos y del Medio Ambiente» con el objetivo de sensibilizar sobre la situación en la que se encuentran las personas defensoras y a la par, dar a conocer qué mecanismos e instrumentos legales existen para su protección.
La inauguración ha contado con la presencia de Pedro Carceller Icardo, director general de Inclusión y Cooperación al Desarrollo de la Generalitat Valenciana, y Elsa González Esteban, vicerrectora de Responsabilidad Social, Políticas Inclusivas e Igualdad.
Pedro Carceller Icardo, director General de Inclusión y Cooperación al Desarrollo, ha destacado la necesidad de fortalecer las políticas públicas que ponen en el centro los derechos humanos y la necesidad de tender puentes y mecanismos de cooperación y ha puesto el énfasis en la capacidad de las universidades para generar pensamiento crítico sobre la situación global actual.  Por su parte, la vicerrectora ha remarcado la necesidad de jornadas como la presente, para dar visibilidad a la realidad de amenazas y agresiones que viven las personas defensoras de los derechos humanos. En ese sentido ha puesto de relieve la importancia de incluir la protección de las personas defensoras en las agendas políticas y democráticas, poniendo de ejemplo el trabajo que realizan, entre otros, la Oficina del Alto Comisionado de Naciones Unidas por los Derechos Humanos, multitud de ONGs o la propia administración valenciana con su último Plan Director.
A continuación, se ha celebrado la conferencia inaugural a cargo de Antoni Pigrau Solé, catedrático de Derecho Internacional Público de la Universitat Rovira i Virgili y director del Centre d'Estudis de Dret Ambiental de Tarragona (CEDAT).  Bajo el título «La defensa de los Derechos Humanos y del Medio Ambiente: una actividad de riesgo», ha expuesto una visión general de la grave situación que viven las personas defensoras de derechos humanos y del medioambiente y de cómo las persecuciones y el riesgo van en aumento de la mano del incremento del conflicto medioambiental producido por la escasez de ciertos recursos de extracción y la lucha por el acceso al territorio. En dicho contexto, es fundamental conocer el proceso de criminalización que sufren dichas personas en sus propios territorios y los protocolos y medidas de protección que existen hasta la fecha. 
Como conclusiones, Antoni Pigrau destaca cuatro puntos. En primer lugar, es prioritario que los estados asuman su deber de protección de los derechos humanos mediante políticas públicas integrales. En segundo lugar, pese a la importancia de los mecanismos de protección y denuncia que se establecen a nivel internacional, dichos mecanismos no pueden sustituir el papel de los estados. En tercer lugar, la relevancia que supondría desarrollar y ampliar el Acuerdo de Escazú de 2018 a las personas defensoras de derechos humanos. Y, en cuarto lugar, la necesidad de otorgar recursos efectivos humanos y materiales que permitan alcanzar los objetivos de protección adaptados a las necesidades de los grupos más vulnerables desde una perspectiva de género y un enfoque multicultural que implique un despliegue en el territorio y no exclusivamente se centre en la protección física individual.
A continuación, se ha celebrado una mesa redonda sobre las experiencias de las personas defensoras de Derechos Humanos y de las Organizaciones implicadas en su defensa. Las intervenciones de Cristian Zapata Chavarria, abogado de la Universidad de Antioquía; Dalila Argueta de la Red de Defensoras de Derechos Humanos en Honduras y, Abel Rivera Trujillo, líder sindical de SINALTRAINAL han permitido conocer de primera mano las vivencias a las que se enfrentan las personas defensoras, en procesos que incluyen la criminalización, la persecución violenta y la necesidad de búsqueda de protección en el exilio.  La mesa también ha contado con la participación de Trini Blanch, delegada de Asamblea de Cooperación por la Paz; Elena Vecino, directora del área de proyectos en Fundación por la Justicia, Karina Sánchez, coordinadora de incidencia Iniciativa Mesoamericana de mujeres Defensoras de Derechos Humanos, y Rolando Morán, responsable de sensibilización e incidencia en Perifèries del món.
Segunda jornada

Las jornadas han continuado con la conferencia «Defender a las personas defensoras: retos y oportunidades» a cargo de Maria Chiara Marullo, profesora de Derecho Internacional Privado de la UJI y codirectora de las jornadas en la que ha explicado las posibilidades y los desafíos de las actuales iniciativas legislativas en el marco internacional, regional y nacional para mejorar o crear medidas más efectivas para proteger los derechos de las personas defensoras. En particular, se ha tratado la debida diligencia en el tema de los derechos humanos y del medioambiente y de las iniciativas en el marco de la Unión Europea y la propuesta española.
Por otra parte, en un formato de mesa redonda se ha contado con la participación de diversos académicos y juristas. Esteban Morelle-Hungría, profesor de derecho penal en la UJI y representante de la Comisión Mundial de Derecho Ambiental de la Unión Internacional para la Conservación de la Naturaleza (IUCN) en el Comité español, ha explicado la necesidad de implantar sistemas restaurativos del daño medioambiental. Por su parte, Francisco Javier Zamora Cabot, profesor emérito de Derecho Internacional Privado de la Universitat Jaume I y coordinador de la REDHEXATA, ha planteado su intervención en la encrucijada que viven las personas defensoras y las nuevas vías de acción que se proponen. De forma complementaria, Ulises Prieto Mora, profesor en la Universidad de Zaragoza, ha hablado del consumo consciente y las cadenas globales de suministro. Para acabar, Héctor Reyes, abogado del Centro para la Acción Legal en Derechos Humanos de Guatemala, ha ejemplificado el trabajo legal que realizan desde los propios países para la defensa de las personas, la tierra y el territorio y por la emancipación de las opresiones racistas, clasistas y patriarcales.
Estas jornadas se enmarcan dentro de las actividades que desarrolla la UJI mediante el convenio que mantiene con la Vicepresidencia Segunda y Conselleria de Servicios Sociales, Igualdad y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
Esta acción está alineada con los Objetivos de Desarrollo Sostenible que plantea la Agenda 2030, y de manera especial con los ODS: 4. Educación de Calidad, 10. Reducción de las desigualdades, 13. Acción por el Clima, 15. Vida de Ecosistemas terrestres y, 16 Paz, justicia e instituciones sólidas.
Más información