Valencià:
El professor del Departament de Llenguatges i Sistemes Informàtics de la Universitat d’Alacant, Borja Navarro Colorado, ha animat l’alumnat de la Facultat de Ciències Humanes i Socials a incloure les anomenades «humanitats digitals» en els seus projectes de recerca, amb el propòsit de plantejar-se noves preguntes i aconseguir respostes en la recerca en el camp de les humanitats i les ciències socials.
Navarro ha sigut l’encarregat d’impartit la ponència inaugural de les XXIV Jornades de Foment de la Investigació de la Facultat de Ciències Humanes i Socials amb el títol «Les humanitats digitals». L’investigador alacantí ha iniciat la seua conferència explicant que, d’acord amb una de les definicions, les humanitats digitals serien «l’àrea d’investigació, ensenyament i creació en la qual hi ha una convergència entre les humanitats i la informàtica» i que ens permetrien «fer-nos preguntes que fins ara no s’han plantejat perquè el volum de dades era inabastable».
«El big data ha canviat la forma d’investigar en les ciències exactes i socials», ha comentat, perquè «permet realitzar anàlisi de dades a gran escala i recuperar informació que seria molt complicat gestionar manualment». Navarro ha indicat, no obstant això, que aquesta aplicació té sentit «sempre que aporten alguna cosa nova a les humanitats i ciències socials» i no es puga aconseguir aquesta informació d’una altra manera.
Encara que no cal tenir una formació específica d’informàtica, el professor sí que ha indicat que són necessàries certes habilitats en la gestió de grans volums documentals; el coneixement de llenguatges de marcat (per a indicar el que es busca al document); unes nocions bàsiques de programació i fonaments matemàtics i estadístics per a extraure i analitzar les dades.
La jornada ha sigut inaugurada pel degà de la Facultat de Ciències Humanes i Socials, Andreu Casero, qui ha reivindicat la importància de la investigació en el camp de les humanitats i ciències socials, «com així ho demostren les vint-i-quatre edicions de les jornades de foment de la investigació». Casero ha agraït la participació del joves investigadors i investigadores, amb 42 comunicacions, perquè la investigació en aquests camps «ens ajuda a entendre millor la societat en què vivim, els desafiaments a què cal fer front, i en definitiva, a poder orientar-nos com a ciutadans i ciutadanes en un món cada vegada més complex».
Després de la conferència inaugural ha tingut lloc un taller sobre «Com fer difusió de la investigació?» impartit pel professor del Departament de Filosofia i Sociologia Ramón Feenstra, destinat al personal investigador més jove de la FCHS; i després sessions paral·leles sobre «Com crear i gestionar la identitat digital» a càrrec de Paloma Garrido i Lidia París de la Biblioteca de l’UJI.
A la vesprada s’han desenvolupat les sessions paral·leles de comunicació, periodisme i publicitat; educació; lingüística; humanitats i història; estudis i gènere; i traducció i interpretació. En aquesta edició, s’han exposat més de quaranta treballs d’investigació dels joves investigadors i investigadores de l’UJI que ha establert un primer contacte amb el món de la investigació acadèmica.
Imatges

Español:
El profesor del Departamento de Lenguajes y Sistemas Informáticos de la Universidad de Alicante, Borja Navarro Colorado, ha animado al alumnado de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales a incluir las llamadas «humanidades digitales» en sus proyectos de investigación, con el propósito de plantearse nuevas preguntas y conseguir respuestas en la investigación en el campo de las humanidades y las ciencias sociales.
Navarro ha sido el encargado de impartir la ponencia inaugural de las XXIV Jornadas de Fomento de la Investigación de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales bajo el título «Las humanidades digitales». El investigador alicantino ha iniciado su conferencia explicando que, de acuerdo con una de las definiciones, las humanidades digitales serían «el área de investigación, enseñanza y creación en la que hay una convergencia entre las humanidades y la informática» y que nos permitirían «hacernos preguntas que hasta ahora no se han planteado porque el volumen de datos era inabarcable».
«El big data ha cambiado la forma de investigar en las ciencias exactas y sociales», ha comentado, porque «permite realizar análisis de datos a gran escala y recuperar información que sería muy complicado gestionar manualmente». Navarro ha indicado, no obstante, que esta aplicación tiene sentido «siempre que aporte algo nueva a las humanidades y ciencias sociales» y no se pueda conseguir esta información de otro modo.
Aunque no hay que tener una formación específica de informática, el profesor sí que ha indicado que son necesarias ciertas habilidades en la gestión de grandes volúmenes documentales; el conocimiento de lenguajes de marcado (para indicar lo que se busca en el documento); unas nociones básicas de programación y fundamentos matemáticos y estadísticos para extraer y analizar los datos.
La jornada ha sido inaugurada por el decano de la Facultad de Ciencias Humanas y Sociales, Andreu Casero, quien ha reivindicado la importancia de la investigación en el campo de las humanidades y ciencias sociales, como así «lo demuestran las veinticuatro ediciones de las jornadas de fomento de la investigación». Casero ha agradecido la participación de jóvenes investigadores e investigadoras, con 42 comunicaciones, porque la investigación en estos campos «nos ayuda a entender mejor la sociedad en que vivimos, los desafíos a los que hay que hacer frente, y en definitiva, a poder orientarnos como ciudadanos y ciudadanas en un mundo cada vez más complejo».
Después de la conferencia inaugural, ha tenido lugar un taller sobre «Cómo hacer difusión de la investigación» impartido por el profesor del Departamento de Filosofía y Sociología Ramón Feenstra, destinado al personal investigador más joven de la FCHS; y después sesiones paralelas sobre «Cómo crear y gestionar la identidad digital» a cargo de Paloma Garrido y Lidia París de la Biblioteca de la UJI.
Por la tarde se han desarrollado las sesiones paralelas de comunicación, periodismo y publicidad; educación; lingüística; humanidades e historia; estudios y género; y traducción e interpretación. En esta edición, se han expuesto más de cuarenta trabajos de investigación de los jóvenes investigadores e investigadoras de la UJI que ha establecido un primer contacto con el mundo de la investigación académica.
Imágenes