Valencià:
Una major producció investigadora està associada amb una major qualitat docent. És la principal conclusió d'un estudi elaborat per investigadors del Laboratori d'Economia Experimental la Universitat Jaume I (UJI) de Castelló i la Universitat Complutense de Madrid (UCM), en el qual han participat 604 professors. L'estudi, publicat en Applied Economics, revela que, de mitjana, els professors que investiguen imparteixen un 21,5% més de classes que els que no ho fan. A més, dos terços dels docents podrien millorar el seu ensenyament si realitzaren més recerca.


	Els participants procedien de 25 departaments de les àrees d'humanitats, ciències socials, econòmiques, gestió, ciències naturals i enginyeries de la Universitat Jaume I. L'estudi, va incloure 69 variables de fonts oficials per a mesurar els índexs d'ensenyament, tasques administratives i recerca dels docents. Un d'aquests índexs és Teachqual, amb el qual els estudiants van avaluar la qualitat de l'ensenyament en una escala de 0 a 9. La recerca es va quantificar amb Researchl, entre altres indicadors, que dóna un valor a la recerca publicada en funció de la qualitat de les revistes científiques en les quals aquesta apareix.


	«Hem descobert que els docents que compten amb resultats de recerca ensenyen millor que altres professors amb menys recerca», destaca Teodosio Pérez Amaral, del Departament d'Economia Quantitativa de la UCM. De fet, segons l'estudi, els que no investiguen són cinc vegades més propensos a ser els pitjors docents. Diferents arguments justifiquen aquest resultat. «Els investigadors tenen millor criteri per a triar què temes abordar en la docència, i major encert i rigor pels continus filtres i controls als quals està subjecta la seua activitat científica», afirma Nikolaos Georgantzis, del Laboratori d'Economia Experimental de l’UJI i coautor del treball. Donada la seua experiència, aquests professors poden dirigir tesis doctores amb majors garanties d'èxit que els no investigadors i orientar-los acadèmicament o professionalment amb millor criteri.


	El treball també revela com la recerca es pot tornar en contra de l'ensenyament quan és excessiva, en consumir la major part del temps i energia del docent. «Ho atribuïm al fet que, en alguns casos, la dedicació a la recerca pot ser tan intensa que pot donar lloc al fet que disminuïsca la qualitat de l'ensenyament», alerta Aurora García Gallego, del mateix laboratori de l’UJI i coautora del treball. El que també afecta a l'excel·lència educativa són les tasques administratives, que resten temps al docent. No obstant açò, si el seu pes és elevat i el professor rep a canvi una disminució de la càrrega docent, el nivell de l'ensenyament no empitjora.


	Per àrees, els professors del Departament d'Educació van aconseguir els millors resultats, i entre sexes van ser les dones les que van registrar una docència de més qualitat. Elaborar llibres i material multimèdia també va beneficiar a l'ensenyament, però no ho van fer els cursos de millora pedagògica en els quals van participar els professors.

El Decret baixa la qualitat 


	L'estudi reflecteix que el Reial decret 14/2012 –de mesures urgents de racionalització de la despesa pública en l'àmbit educatiu– va reduir la qualitat educativa 0,75 punts sobre 10, en disminuir la càrrega docent dels investigadors consolidats però augmentar-la en la majoria dels professors. «Abarateix la docència, en incrementar el nombre d'hores de la major part del professorat», alerta Joan Martín Montaner, investigador de l'Institut d'Economia Internacional de la UJI i coautor del treball.


	Com a conclusió, els autors proposen que l'organisme avaluador del professorat, l’ANECA, incentive la qualitat docent com fa amb la recerca. «Es podria controlar amb enquestes o amb auditories amb professors externs», proposen.


	 

Referència bibliogràfica 


	Garcia-Gallego, A.; Georgantzis, N.; Martin-Montaner, J. i Perez-Amaral, T. «(How) Do research and administrative duties affect university professors’ teaching?» Applied Economics 47 (45), 2015. DOI: 10.1080/00036846.2015.1037438.

Español:
Una mayor producción investigadora está asociada con una mayor calidad docente. Es la principal conclusión de un estudio elaborado por investigadores del Laboratorio de Economía Experimental la Universidad Jaume I (UJI) de Castellón y la Universidad Complutense de Madrid (UCM), en el que han participado 604 profesores. El estudio, publicado en Applied Economics, revela que, de media, los profesores que investigan imparten un 21,5% más de clases que los que no lo hacen. Además, dos tercios de los docentes podrían mejorar su enseñanza si realizaran más investigación.


	Los participantes procedían de 25 departamentos de las áreas de humanidades, ciencias sociales, económicas, gestión, ciencias naturales e ingenierías de la Universidad Jaume I (UJI). El estudio, incluyó 69 variables de fuentes oficiales para medir los índices de enseñanza, tareas administrativas e investigación de los docentes. Uno de estos índices es Teachqual, con el que los estudiantes evaluaron la calidad de la enseñanza en una escala de 0 a 9. La investigación se cuantificó con Researchl, entre otros indicadores, que da un valor a la investigación publicada en función de la calidad de las revistas científicas en las que esta aparece.


	«Hemos descubierto que los docentes que cuentan con resultados de investigación enseñan mejor que otros profesores con menos investigación», destaca Teodosio Pérez Amaral, del departamento de Economía Cuantitativa de la UCM. De hecho, según el estudio, los que no investigan son cinco veces más propensos a ser los peores docentes. Diferentes argumentos justifican este resultado. «Los investigadores tienen mejor criterio para elegir qué temas abordar en la docencia, y mayor acierto y rigor por los continuos filtros y controles a los que está sujeta su actividad científica», afirma Nikolaos Georgantzis, del Laboratorio de Economía Experimental de la UJI y coautor del trabajo. Dada su experiencia, estos profesores pueden dirigir tesis doctores con mayores garantías de éxito que los no investigadores y orientarlos académicamente o profesionalmente con mejor criterio.


	El trabajo también revela cómo la investigación se puede volver en contra de la enseñanza cuando es excesiva, al consumir la mayor parte del tiempo y energía del docente. «Lo atribuimos a que, en algunos casos, la dedicación a la investigación puede ser tan intensa que puede dar lugar a que disminuya la calidad de la enseñanza», alerta Aurora García Gallego, del mismo laboratorio de la UJI y coautora del trabajo. Lo que también afecta a la excelencia educativa son las tareas administrativas, que restan tiempo al docente. No obstante, si su peso es elevado y el profesor recibe a cambio una disminución de la carga docente, el nivel de la enseñanza no empeora.


	Por áreas, los profesores del departamento de Educación consiguieron los mejores resultados, y entre sexos fueron las mujeres las que registraron una docencia de más calidad. Elaborar libros y material multimedia también benefició a la enseñanza, pero no lo hicieron los cursos de mejora pedagógica en los que participaron los profesores.

El Decreto baja la calidad 


	El estudio refleja que el Real Decreto 14/2012 –de medidas urgentes de racionalización del gasto público en el ámbito educativo– redujo la calidad educativa 0,75 puntos sobre 10, al disminuir la carga docente de los investigadores consolidados pero aumentarla en la mayoría de los profesores. «Abarata la docencia, al incrementar el número de horas de la mayor parte del profesorado», alerta Joan Martín Montaner, investigador del Instituto de Economía Internacional de la UJI y coautor del trabajo.


	Como conclusión, los autores proponen que el organismo evaluador del profesorado, la ANECA, incentive la calidad docente como hace con la investigación. “Se podría controlar con encuestas o con auditorías con profesores externos”, proponen.


	 

Referencia bibliográfica 


	Garcia-Gallego, A.; Georgantzis, N.; Martin-Montaner, J. y Perez-Amaral, T. «(How) Do research and administrative duties affect university professors’ teaching?» Applied Economics 47 (45), 2015. DOI: 10.1080/00036846.2015.1037438.