Valencià:
El president de la Federació Espanyola de Psicologia de l'Esport, David Peris Delcampo, ha oferit la segona conferència del cicle organitzat per l'Escola de Formació Esportiva (ESFE) de la Universitat Jaume I, una cita que ha omplit la sala de graus de la Facultat de Ciències de la Salut. Sota el títol «Decàleg per a potenciar la salut mental des d'una psicologia de l'esport de qualitat», la xarrada s'ha centrat en les eines i estratègies que, des de la psicologia, afavoreixen el bon funcionament i la salut mental en els esportistes d'alt rendiment.


David Peris és psicòleg per l'UJI i doctor en Psicologia per la Universitat de València. Després de la seua experiència en la Fundació Real Madrid, el CD Castelló, el València CF i la Reial Federació Espanyola d'Atletisme, entre altres entitats, el ponent ha defensat la importància del reforç positiu, en contraposició a la cultura del càstig, per a treballar sobre la conducta funcional, optimitzada i saludable d'aquests esportistes.


Peris ha explicat que «un correcte establiment dels objectius és la millor estratègia d'intervenció psicològica en l'esport». A més, ha considerat crucial treballar la percepció del control per a regular les expectatives de l'esportista d'acord amb la seua situació real en el joc. En aquest sentit, ha compartit que el que ocorre en l'esport també es reprodueix en la vida privada d'aquestes persones: «Quins pensaments automàtics tindrà un xiquet quan siga adult?», ha preguntat el president de la Federació recollint el paper de la psicologia en el desenvolupament personal i el benestar.


D'altra banda, el ponent ha confirmat que «la síndrome de l'impostor també existeix en l'esport» i, davant una actitud condicionada per pensaments autodestructius, el seu treball consisteix a realitzar una «reestructuració cognitiva» intervenint, si fora necessari, en el context de l'esportista. Per exemple, suggerint que l'entrenador repetisca missatges positius abans d'un partit: «Allò que tenim al cap condiciona com funcionem», ha afegit.
Fotografies

Español:
El presidente de la Federación Española de Psicología del Deporte, David Peris Delcampo, ha ofrecido la segunda conferencia del ciclo organizado por la Escuela de Formación Deportiva (ESFE) de la Universitat Jaume I, una cita que ha llenado la sala de grados de la Facultad de Ciencias de la Salud. Bajo el título «Decálogo para potenciar la salud mental desde una psicología del deporte de calidad», la charla se ha centrado en las herramientas y estrategias que, desde la psicología, favorecen el buen funcionamiento y la salud mental en los deportistas de alto rendimiento.
David Peris es psicólogo por la UJI y doctor en Psicología por la Universidad de València. Tras su experiencia en la Fundación Real Madrid, el CD Castellón, el Valencia CF y la Real Federación Española de Atletismo, entre otras entidades, el ponente ha defendido la importancia del refuerzo positivo, en contraposición a la cultura del castigo, para trabajar sobre la conducta funcional, optimizada y saludable de estos deportistas.
Peris ha explicado que «un correcto establecimiento de los objetivos es la mejor estrategia de intervención psicológica en el deporte». Además, ha considerado crucial trabajar la percepción del control para regular las expectativas del deportista de acuerdo con su situación real en el juego. En este sentido, ha compartido que lo que ocurre en el deporte también se reproduce en la vida privada de estas personas: «¿Qué pensamientos automáticos va a tener un niño cuando sea adulto?», ha preguntado el presidente de la Federación recogiendo el papel de la psicología en el desarrollo personal y el bienestar.
Por otro lado, el ponente ha confirmado que «el síndrome del impostor también existe en el deporte» y, ante una actitud condicionada por pensamientos autodestructivos, su trabajo consiste en realizar una «reestructuración cognitiva» interviniendo, si fuera necesario, en el contexto del deportista. Por ejemplo, sugiriendo que el entrenador repita mensajes positivos antes de un partido: «Aquello que tenemos en la cabeza condiciona cómo funcionamos», ha añadido.
Fotografías