Valencià:
La Universitat Jaume I de Castelló lidera una acció Marie Sklodowska-Curie del programa Horizon Europe que té com a objectiu integrar l'enginyeria química (reactors de flux continu impresos en 3D) i la biocatàlisi (enzims immobilitzats estables i reciclables) per a aconseguir biotransformacions més eficients que promoguen el desenvolupament sostenible de la biotecnologia industrial.
La proposta de l'investigador Víctor Sans Sangorrín, del grup «Materials per a una producció sostenible avançada» de l'Institut de Materials Avançats (INAM) de la universitat pública de Castelló, i el ddoctor Gianluca Palmara, que s'ha incorporat a l'UJI des del Politecnico di Torino, consisteix a reduir el preu dels medicaments, facilitar la producció distribuïda i disminuir-ne els residus.
Actualment, els processos catalitzats per enzims són cada dia més habituals perquè entre les seues característiques destaca que posseeixen una gran activitat catalítica. No obstant això, el seu ús no s'ha generalitzat perquè presenten alguns inconvenients com una insuficient estabilitat, un elevat cost associat al seu ús o una escassa tolerància als substrats, que condicionen la seua utilització en processos industrials. 
L'acció «FlowBioCat: Biotransformacions enzimàtiques en cascada en bioreactors de flux continu fabricats digitalment» proposa, mitjançant la combinació de la immobilització d'enzims i el flux continu, una oportunitat per a superar aquestes limitacions. La immobilització és un procés en el qual es «confina» l'enzim en una regió definida de l'espai per a obtenir formes insolubles que retenen la seua activitat catalítica i que poden ser reutilitzades repetidament.
El flux continu està guanyant pes dins de la indústria farmacèutica perquè permet incorporar en un mateix recipient de reacció diferents components que flueixen cap al reactor al mateix temps que n'ixen els productes resultants. Els seus avantatges inclouen reaccions més ràpides i segures, més respectuoses amb el medi ambient i un millor control i reproductibilitat de les reaccions. Els paràmetres es controlen amb més precisió, la qual cosa millora el rendiment del producte i el control d'impureses.
Els enzims com a catalitzadors permeten a la química sintètica generar complexitat molecular evitant passos de protecció i desprotecció costosos i que consumeixen molt de temps. El plantejament de FlowBioCat és dissenyar i fabricar reactors impresos en 3D que optimitzen l'estabilitat dels enzims per a desenvolupar biotransformacions en flux més eficients, una immobilització fàcil i efectiva d'enzims i una promoció significativa del desenvolupament sostenible de la biotecnologia industrial.
La consecució del projecte podria suposar un benefici directe per a la indústria química, ja que una producció neta i eficaç de productes químics d'interès industrial és molt desitjable en termes de novetat, eficiència i sostenibilitat, així com la reducció de costos i l'estalvi d'energia. El projecte també té la finalitat de promoure la interacció amb el sector empresarial vinculat a la tecnologia de processos.
El projecte és finançat per la Unió Europea dins de la convocatòria Marie Sklodowska-Curie Actions (MSCA) del programa Horizon Europe amb el número d'acord de subvenció 101064606. 
Més informació: https://www.uji.es/serveis/opei/historico/he/pilar1/pilar1msc/flowbiocat/

*Projecte finançat per la Unió Europea. Les opinions i punts de vista expressats només comprometen els seus autors i no reflecteixen necessàriament els de la Unió Europea o els de l'Agència Executiva Europea en els àmbits de la salut i digital. Ni la Unió Europea ni l'autoritat atorgant en poden ser considerats responsables.

Español:
La Universitat Jaume I de Castelló lidera una acción Marie Sklodowska-Curie del programa Horizon Europe que tiene como objetivo integrar la ingeniería química (reactores de flujo continuo impresos en 3D) y la biocatálisis (enzimas inmovilizadas estables y reciclables) para conseguir biotransformaciones más eficientes que promuevan el desarrollo sostenible de la biotecnología industrial.
La propuesta del investigador Víctor Sans Sangorrín, del grupo «Materiales para una producción sostenible avanzada» del Instituto de Materiales Avanzados (INAM) de la universidad pública de Castellón, y del doctor Gianluca Palmara, que se ha incorporado a la UJI desde el Politecnico di Torino, consiste en reducir el precio de los medicamentos, facilitar la producción distribuida y disminuir los residuos.
Actualmente, los procesos catalizados por enzimas son cada día más habituales porque entre sus características destaca que poseen una gran actividad catalítica. Sin embargo, su uso no se ha generalizado porque presentan algunos inconvenientes como una insuficiente estabilidad, un elevado coste asociado a su uso o una escasa tolerancia a los sustratos, que condicionan su utilización en procesos industriales. 
La acción «FlowBioCat: Biotransformaciones enzimáticas en cascada en biorreactores de flujo continuo fabricados digitalmente» propone, mediante la combinación de la inmovilización de enzimas y el flujo continuo, una oportunidad para superar esas limitaciones. La inmovilización es un proceso en el que se «confina» a la enzima en una región definida del espacio para obtener formas insolubles que retienen su actividad catalítica y que pueden ser reutilizadas repetidamente.
El flujo continuo está ganando peso dentro de la industria farmacéutica porque permite incorporar en un mismo recipiente de reacción distintos componentes que fluyen hacia el reactor al mismo tiempo que salen los productos resultantes. Sus ventajas incluyen reacciones más rápidas y seguras, más respetuosas con el medio ambiente y un mejor control y reproducibilidad de las reacciones. Los parámetros se controlan con más precisión, lo que mejora el rendimiento del producto y el control de impurezas.
Las enzimas como catalizadores permiten a la química sintética generar complejidad molecular evitando pasos de protección y desprotección costosos y que consumen mucho tiempo. El planteamiento de FlowBioCat es diseñar y fabricar reactores impresos en 3D que optimicen la estabilidad de las enzimas para desarrollar biotransformaciones en flujo más eficientes, una inmovilización fácil y efectiva de enzimas y una promoción significativa del desarrollo sostenible de la biotecnología industrial.
La consecución del proyecto podría suponer un beneficio directo para la industria química, ya que una producción limpia y eficaz de productos químicos de interés industrial es muy deseable en términos de novedad, eficiencia y sostenibilidad, así como la reducción de costes y el ahorro de energía. El proyecto también tiene la finalidad de promover la interacción con el sector empresarial vinculado a la tecnología de procesos.
El proyecto está financiado por la Unión Europea dentro de la convocatoria Marie Sklodowska-Curie Actions (MSCA) del programa Horizon Europe con el número de acuerdo de subvención 101064606. 
Más información: https://www.uji.es/serveis/opei/historico/he/pilar1/pilar1msc/flowbiocat/

*Proyecto financiado por la Unión Europea. Las opiniones y puntos de vista expresados solo comprometen a sus autores y no reflejan necesariamente los de la Unión Europea o los de la Agencia Ejecutiva Europea en los ámbitos de la salud y digital. Ni la Unión Europea ni la autoridad otorgante pueden ser considerados responsables de ellos.