Valencià:
El personal investigador dels grups A&N-Addicció i Neuroplasticitat, Psicologia de la Salut: Prevenció i Tractament i NEUROMOTIV-Neurofarmacologia de la Conducta Motivada ha obtingut més de quatre-cents mil euros en l’última convocatòria competitiva del Pla Estatal d’Investigació Científica, Tècnica i d’Innovació 2021-2023 per al desenvolupament de tres projectes de recerca relacionats amb l’estudi del circuit cerebel-infralímbic per a proposar un model causal de les seues interaccions pels efectes de la cocaïna; analitzar l’eficàcia d’una intervenció grupal en línia (e-health) per al tractament de l’addicció al cibersexe o comprendre els mecanismes neuronals que condueixen a estils de vida actius.
L’estudi «El circuit cerebel-escorça infralímbica en l’addicció a la cocaïna», dirigit per la investigadora Marta A. Miquel Salgado-Araújo del grup A&N-Addicció i Neuroplasticitat, ha obtingut quasi dos-cents mil euros amb el propòsit d’investigar el paper del circuit cerebel-infralímbic en els records de llarga durada que activen el consum de drogues per a comprendre els mecanismes que subjauen en aquests records en l’addicció a les drogues i la contribució que hi té el cerebel. Compta amb la col·laboració del Departament de Neurociència Dominick P. Purpura en l’Albert Einstein College of Medicine de Nova York (EUA).
El principal objectiu és plantejar un model causal de la funció del cerebel en l’addicció a les drogues, però també obrir noves vies d’estudi i aplicació clínica per a entendre la comorbiditat amb altres trastorns mentals, en particular els que impliquen una alteració de l’escorça prefrontal medial, com ara la hiperactivitat, l’esquizofrènia o la depressió i algun trastorn de la memòria com l’estrès posttraumàtic. Per a investigar l’addicció a la cocaïna, s’aplicaran tècniques neurobiològiques d’última generació com són els models transgènics induïbles, la quimiogenètica i l’optogenètica, a més de les tècniques clàssiques amb un gran potencial heurístic com els registres electrofisiològics i protocols d’autoadministració de drogues.  
El projecte «Estudi controlat sobre l’eficàcia d’un programa d’intervenció psicològica en línia grupal per al tractament de l’addicció al cibersexe» està dirigit per Rafael Ballester Arnal del grup Psicologia de la Salut: Prevenció i Tractament i M. Dolores Gil Llario de la Universitat de València. Finançat amb més de cent mil euros, aplicarà un programa capdavanter en l’àmbit internacional d’intervenció cognitivoconductual fins ara individual al format grupal i estudiarà els factors predictius del canvi terapèutic en una mostra rellevant de pacients i un grup de control durant el tractament i un any després de la seua finalització.
L’addicció al cibersexe té un impacte demolidor en la vida de les persones que la pateixen i pot, de vegades, comportar perill per a la integritat d’altres persones, però hi ha poques eines terapèutiques que hagen demostrat la seua eficàcia. L’estudi estarà basat en un disseny experimental controlat de comparació entre tres grups (dos experimentals i un de control) amb pretest, posttest i seguiments per a avaluar l’eficàcia de la intervenció. L’objectiu és dotar la clínica d’un programa efectiu per a aquest trastorn cada vegada més freqüent i permetrà obtenir, per primera vegada, dades sobre l’eficàcia d’un programa estructurat grupal en un estudi controlat específic per a l’addició al cibersexe.
En el projecte sobre el «Paper del factor neurotròfic dopaminèrgic (CDNF) en la neuroprotecció de l’exercici: estudis en models d’anergia en tasques de decisió basada en l’esforç amb rosegadors», dirigit per la investigadora Mercè Correa Sanz del grup NEUROMOTIV-Neurofarmacologia de la Conducta Motivada i dotat amb quasi cent mil euros, s’analitzarà quin és el millor tipus d’exercici per a induir factors neurotròfics i comparar l’efecte neuroprotector a diferents edats i en animals mascles i femelles. També s’estudiaran animals que genèticament tenen predisposició a l’anergia i es tractarà d’incrementar el CDNF amb exercici per a millorar el seu nivell d’activitat normal.
Els estudis preliminars en aquest camp han constatat que el sistema mesolímbic de dopamina (DA), i en particular el nucli accumbens (Nacb), regula el component energitzant de la conducta motivada, així com la presa de decisions relacionada amb l’esforç, tant en humans com en rosegadors. Avui dia, es coneix poc sobre el potencial de l’exercici per a prevenir o ajudar a millorar símptomes motivacionals com la fatiga i l’anergia, però se sap que els factors neurotròfics tenen un paper fonamental en la supervivència de les neurones i està demostrat que són induïts per l’exercici.
PLA ESTATAL DE RECERCA
El personal investigador de la Universitat Jaume I de Castelló ha obtingut 4,17 milions d’euros de l’Agència Estatal de Recerca, dos més que en la convocatòria anterior, per al desenvolupament de 38 nous projectes de recerca del Pla Estatal de Recerca Científica, Tècnica i d’Innovació 2021-2023, que centra els seus objectius en els sectors més estratègics per a la recuperació, com són la salut, la transició ecològica i la digitalització.
La taxa d’èxit (nombre de projectes aprovats del total presentats) se situa en el 70% (la mitjana nacional és d’un 50%) i amb un finançament mitjà per projecte d’uns 110.000 euros i 14 projectes més que en l’anterior edició. Amb la convocatòria de 2021, la Universitat Jaume I assoleix els 23,7 milions d’euros de finançament per a R+D+i des de la posada en marxa de l’Estratègia Espanyola de Ciència, Tecnologia i Innovació fa una dècada.

Español:
El personal investigador de los grupos A&N-Adicción y Neuroplasticidad, Psicología de la Salud: Prevención y Tratamiento y NEUROMOTIV-Neurofarmacología de la Conducta Motivada ha obtenido más de cuatrocientos mil euros en la última convocatoria competitiva del Plan Estatal de Investigación Científica, Técnica y de Innovación 2021-2023 para el desarrollo de tres proyectos de investigación relacionados con el estudio del circuito cerebelo-infralímbico para proponer un modelo causal de sus interacciones por los efectos de la cocaína; analizar la eficacia de una intervención grupal en línea (e-health) para el tratamiento de la adicción al cibersexo o comprender los mecanismos neuronales que conducen a estilos de vida activos.
El estudio «El circuito cerebelo-corteza infralímbica en la adicción a la cocaína», dirigido por la investigadora Marta A. Miquel Salgado-Araújo del grupo A&N-Adicción y Neuroplasticidad, ha obtenido casi doscientos mil euros con el propósito de investigar el papel del circuito cerebelo-infralímbico en los recuerdos de larga duración que activan el consumo de drogas para comprender los mecanismos que subyacen a estos recuerdos en la adicción a las drogas y la contribución del cerebelo a los mismos. Cuenta con la colaboración del Departamento de Neurociencia Dominick P. Purpura en el Albert Einstein College of Medicine de Nueva York (EE. UU.).
El principal objetivo es plantear un modelo causal de la función del cerebelo en la adicción a las drogas, pero también abrir nuevas vías de estudio y aplicación clínica para entender la comorbilidad con otros trastornos mentales, en particular los que implican una alteración de la corteza prefrontal medial, como la hiperactividad, la esquizofrenia o la depresión y algún trastorno de la memoria como el estrés postraumático. Para investigar la adicción a la cocaína, se aplicarán técnicas neurobiológicas de última generación como los modelos transgénicos inducibles, la quimiogenética y la optogenética, además de las técnicas clásicas con un gran potencial heurístico como los registros electrofisiológicos y protocolos de autoadministración de drogas.
El proyecto «Estudio controlado sobre la eficacia de un programa de intervención psicológica en línea grupal para el tratamiento de la adicción al cibersexo» está dirigido por Rafael Ballester Arnal del grupo Psicología de la Salud: Prevención y Tratamiento y M.ª Dolores Gil Llario de la Universitat de València. Financiado con más de cien mil euros, aplicará un programa puntero en el ámbito internacional de intervención cognitivo-conductual hasta ahora individual al formato grupal y estudiará los factores predictivos del cambio terapéutico en una muestra relevante de pacientes y un grupo de control durante el tratamiento y un año después de su finalización.
La adicción al cibersexo tiene un impacto demoledor en la vida de las personas que la sufren y puede, en ocasiones, comportar peligro para la integridad de otras personas, pero hay pocas herramientas terapéuticas que hayan demostrado su eficacia. El estudio estará basado en un diseño experimental controlado de comparación entre tres grupos (dos experimentales y uno de control) con pre-test, pos-test y seguimientos para evaluar la eficacia de la intervención. El objetivo es dotar a la clínica de un programa efectivo para este trastorno cada vez más frecuente y permitirá obtener, por primera vez, datos sobre la eficacia de un programa estructurado grupal en un estudio controlado específico para la adición al cibersexo.
En el proyecto sobre el «Papel del factor neurotrófico dopaminérgico (CDNF) en la neuroprotección del ejercicio: estudios en modelos de anergia en tareas de decisión basada en el esfuerzo con roedores», dirigido por la investigadora Mercè Correa Sanz del grupo NEUROMOTIV-Neurofarmacología de la Conducta Motivada y dotado con casi cien mil euros, se analizará cuál es el mejor tipo de ejercicio para inducir factores neurotróficos y comparar el efecto neuroprotector a diferentes edades y en animales machos y hembras. También se estudiarán animales que genéticamente tienen predisposición a la anergia y se tratará de incrementar el CDNF con ejercicio para mejorar su nivel de actividad normal.
Los estudios preliminares en este campo han constatado que el sistema mesolímbico de dopamina (DA), y en particular el núcleo accumbens (Nacb), regula el componente energizante de la conducta motivada, así como la toma de decisiones relacionada con el esfuerzo, tanto en humanos como en roedores. Hoy en día, se conoce poco sobre el potencial del ejercicio para prevenir o ayudar a mejorar síntomas motivacionales como la fatiga y la anergia, pero se sabe que los factores neurotróficos tienen un papel fundamental en la supervivencia de las neuronas y está demostrado que son inducidos por el ejercicio.
PLAN ESTATAL DE INVESTIGACIÓN
El personal investigador de la Universitat Jaume I de Castelló ha obtenido 4,17 millones de euros de la Agencia Estatal de Investigación, dos más que en la convocatoria anterior, para el desarrollo de 38 nuevos proyectos de investigación del Plan Estatal de Investigación Científica, Técnica y de Innovación 2021-2023, que centra sus objetivos en los sectores más estratégicos para la recuperación, como son la salud, la transición ecológica y la digitalización.
La tasa de éxito (número de proyectos aprobados del total presentados) se sitúa en el 70% (la media nacional es de un 50%) y con una financiación media por proyecto de unos 110.000 euros y 14 proyectos más que en la anterior edición. Con la convocatoria de 2021, la Universitat Jaume I alcanza los 23,7 millones de euros de financiación para I+D+i desde la puesta en marcha de la Estrategia Española de Ciencia, Tecnología e Innovación hace una década.