Valencià:
El professor de la Universitat Jaume I de Castelló Carlos Hernando ha presentat l'estudi CRS («Corre, recupera, repeteix, sempre saludable») durant l'acte «Maratons per la Salut» celebrat el divendres 7 d'abril de 2017 a València amb motiu del Dia Mundial de la Salut. En l'estudi s'han extret 54.000 dades d'anàlisis i analítiques en corredors i corredores a través de 32.000 hores de seguiment i proves per a determinar que «córrer una marató no empitjora la salut amb la preparació adequada».
El projecte promogut per l’UJI, la Fundació Trinidad Alfonso, la Societat Esportiva Correcaminos i la Fundació Hospitales Nisa, compta amb la participació del Laboratori de l'Hospital 9 d'Octubre, la Unitat de Salut Esportiva NISA, estudiantat d'Infermeria i personal voluntari de la Universitat Jaume I, les pistes d'atletisme del Riu Túria i els gimnasos de la Patacona i Alfafar, i té com a prioritat veure com la recuperació després de la marató evoluciona depenent del tipus de treball realitzat en els primers set dies, amb la finalitat de determinar de forma objectiva quin tipus d'exercici físic facilita un restabliment més ràpid.
L'estudi es troba en l'última fase d'anàlisi de dades que es perllongarà fins a setembre d'aquest any. Segons les primeres conclusions, «córrer una marató provoca estrès en l'organisme, però en situacions normals pot gestionar-se i adaptar-se», ha indicat Hernando, qui també ha explicat que completar 42 quilòmetres ni provoca malalties ni estats de manca de salut, només dany muscular que es manifesta 24 hores després i alteracions en el sistema immunitari que només requereix cura una vegada ha finalitzat la prova.
Les dues principals línies de recerca del projecte s'han centrat, en primer lloc, a conèixer els canvis fisiològics que es produeixen en els corredors d'una marató de manera que es puguen valorar les conseqüències que produeix en l'organisme la realització d'una prova d'aquestes característiques. Una segona línia de recerca, de caràcter innovador i poc estudiat, se centra a conèixer els processos que afavoreixen la recuperació d'aquesta afectació al cos, de manera que es puga afirmar científicament el temps necessari perquè una persona puga realitzar un altre esforç de certa intensitat i conèixer, entre els tipus d'exercici físic realitzats en la fase de recuperació, quin és el més idoni per a millorar el temps i els processos de recuperació.
L'acte «Maratons per la Salut» ha reunit les principals maratons d'Espanya a la Ciutat de les Arts i les Ciències de València amb l'objectiu de llançar un missatge de tranquil·litat per a frenar l'alarmisme generat en la societat davant algunes afirmacions que asseveren que córrer no és sa. A l'esdeveniment han assistit organitzadors de tretze maratons del calendari nacional, la Reial Federació Espanyola d'Atletisme, i els representants institucionals de l'àrea de salut de l'Ajuntament de València i la Generalitat Valenciana.
Aquest primer acte de germanor entre maratons vol ser l'inici d'un camí conjunt entre les organitzacions de llarga distància espanyoles, que han mostrat el seu desig de compartir arguments en el futur per a la salut dels corredors i corredores i mantenir reunions periòdiques per a seguir treballant en accions i decisions conjuntes que contribuïsquen a tenir maratonians saludables i carreres més segures.

Español:
El profesor de la Universitat Jaume I de Castelló Carlos Hernando ha presentado durante el acto «Maratones por la Salud» celebrado el viernes 7 de abril de 2017 en València con motivo del Día Mundial de la Salud, el estudio CRS («Corre, recupera, repite, siempre saludable»). En el estudio se han extraído 54.000 datos de análisis y analíticas en corredores y corredoras a través de 32.000 horas de seguimiento y pruebas para determinar que «correr un maratón no empeora tu salud con la preparación adecuada».
El proyecto promovido por la UJI, la Fundación Trinidad Alfonso, la Sociedad Deportiva Correcaminos y la Fundación Hospitales Nisa, cuenta con la participación del Laboratorio del Hospital 9 de Octubre, la Unidad de Salud Deportiva NISA, estudiantado de Enfermería y personal voluntario de la Universitat Jaume I, las pistas de atletismo del Río Turia y los gimnasios de la Patacona y Alfafar, y tiene como prioridad ver cómo la recuperación después de la maratón evoluciona dependiendo del tipo de trabajo realizado en los primeros siete días, con el fin de determinar de forma objetiva qué tipo de ejercicio físico facilita un restablecimiento más rápido.
El estudio se encuentra en la última fase de análisis de datos que se prolongará hasta septiembre de este año. Según las primeras conclusiones «correr un maratón provoca estrés en el organismo, pero en situaciones normales puede gestionarse y adaptarse», ha indicado Hernando, quien también ha explicado que completar 42K ni provoca enfermedades ni estados de carencia de salud, sólo daño muscular que se manifiesta 24 horas después y alteraciones en el sistema inmunitario que sólo requiere cuidado una vez finalizada la prueba (mantas de la organización).
Las dos principales líneas de investigación del proyecto se han centrado, en primer lugar, en conocer los cambios fisiológicos que se producen en los corredores de una maratón de manera que se puedan valorar las consecuencias que produce en el organismo la realización de una prueba de estas características. Una segunda línea de investigación, de carácter innovador y poco estudiado, se centra en conocer los procesos que favorecen la recuperación de esta afectación al cuerpo, de manera que se pueda afirmar científicamente el tiempo necesario para que una persona pueda realizar otro esfuerzo de cierta intensidad y conocer, de entre los tipos de ejercicio físico realizados en la fase de recuperación, cuál de ellos es el más idóneo para mejorar el tiempo y los procesos de recuperación.
El acto «Maratones por la Salud» ha reunido a los principales maratones de España en la Ciudad de las Artes y las Ciencias de València con el objetivo de lanzar un mensaje de tranquilidad para frenar el alarmismo generado en la sociedad ante algunas afirmaciones de que correr no es sano. Al evento han asistido organizadores de trece maratones del calendario nacional, la Real Federación Española de Atletismo, y los representantes institucionales del área de salud del Ayuntamiento de València y la Generalitat Valenciana.
Este primer acto de hermandad entre maratones ha pretendido ser el inicio de un camino conjunto entre las organizaciones de larga distancia españolas, que han mostrado su deseo de compartir argumentos en el futuro por la salud de los corredores y corredoras y mantener reuniones periódicas para seguir trabajando en acciones y decisiones conjuntas que contribuyan a tener maratonianos saludables y carreras más seguras.