Valencià:
Les universitats públiques valencianes i la seua activitat associada generen 2.090 milions d'euros de renda a la Comunitat Valenciana i 44.202 llocs de treball, la qual cosa suposa l'1,9% del PIB i el 2,3% de l'ocupació valencians, segons revela el quart informe La contribució socioeconòmica de les universitats públiques valencianes, elaborat per l'equip investigador de l'Ivie i presentat en la seu de la Universitat Jaume I de Castelló. Segons l'estudi, el sistema universitari públic valencià (SUPV) permet retornar a la societat, a través de la recaptació fiscal addicional generada pels seus titulats, 2,7 euros p
er cada euro que les administracions públiques inverteixen en el seu funcionament. Enfront dels 770 milions anuals en transferències corrents públiques que rep el SUPV, els seus titulats aporten 2.088 milions d'euros més en impostos dels quals hagueren generat si no tingueren aqueixos estudis universitaris, atès que tenen més ocupació i obtenen majors ingressos.
L'estudi ha sigut presentat pel director de Recerca de l'Ivie, Francisco Pérez, en un acte que ha comptat amb la participació del president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, i de les rectores i rectors de les cinc universitats públiques de la Comunitat Valenciana. Durant la seua intervenció, la rectora de la Universitat Jaume I i presidenta de torn de la Conferència de Rectores i Rectors de les Universitats Públiques Valencianes (Crupv), Eva Alcón, ha reivindicat una estratègia valenciana d'universitats que permeta dotar al sistema d'un marc financer estable i suficient com per a escometre les seues funcions de servei públic de formació i recerca superior.
Les cinc universitats que formen el SUVP –Universitat d'Alacant, Universitat Miguel Hernández, Universitat Politècnica de València, Universitat de València i Universitat Jaume I de Castelló- van concentrar el 85% dels estudiants de grau, el 68% dels de màster, el 96% de la producció científica i el 100% de les patents nacionals obtingudes pel total d'universitats situades en la regió durant el curs 2017-2018. En conjunt, les cinc institucions ofereixen 554 titulacions i obtenen un rendiment 8 punts per sobre de la mitjana nacional, segons les dades d'O-Rànquing . Aquestes xifres positives s'aconsegueixen malgrat l'entorn econòmic menys favorable en el qual es troben respecte a altres universitats espanyoles, ja que la Comunitat Valenciana se situa 12 punts per sota de la mitjana nacional en PIB per càpita i la productivitat per ocupat és 4,5 punts inferior.
Les universitats públiques valencianes s'han vist afectades per la profunda crisi patida per l'economia  espanyola en l'última dècada, que ha provocat la caiguda dels ingressos públics i dels recursos del SUVP (en 2017 suposaven el 91% dels quals tenien en 2009). Durant el període de recessió també es va bloquejar el procés de rejuvenecimiento i desenvolupament de la carrera dels investigadors i docents, ja que es va limitar la taxa de reposició de professorat en plantilla, la qual cosa va obligar a recórrer més a la contractació d'associats. Aquests ajustos van incidir en la capacitat de recerca i innovació de les universitats i en els ingressos destinats a les activitats de R+D+i, que es van reduir un terç des de 2009.
Les dificultats per a les universitats públiques valencianes també han arribat des de la competència, tant amb l'expansió de les institucions privades, que han passat de formar al 8,6% de l'alumnat en 2007-2008 al 18,5% avui dia, com per la major demanda de la formació no presencial i l'augment en la mobilitat dels estudiants que, en major mesura, decideixen formar-se fora de la Comunitat Valenciana. L'informe alerta, a més, dels canvis en la composició de les demandes d'estudis i, particularment, la caiguda en un 33%, entre el curs 2000-2001 i el 2017-2018,  del nombre d'estudiants que es matriculen en un grau o màster en les àrees STEM (ciència, tecnologia, enginyeria i matemàtiques), malgrat la forta demanda del mercat de treball d'aquests titulats.
La reculada en el nombre d'estudiants totals derivat fonamentalment de causes demogràfiques -en el curs 2017-2018 hi havia un 20% menys d'estudiants de grau dels quals hi havia en llicenciatures i diplomatures en 2009-2010- no pot ocultar l'important poder d'atracció d'alumnat de fora de la Comunitat que han demostrat les universitats públiques valencianes. El 13% dels alumnes de grau i el 32% dels de màster procedeix d'altres països o altres autonomies espanyoles.
Contribucions socials del SUVP
Al costat de la contribució econòmica de les universitats públiques valencianes l'informe presentat avui estudia les seues rellevants aportacions a la societat i al benestar de les persones. En primer lloc, la universitat afavoreix la mobilitat social ascendent, gràcies a les millors oportunitats laborals que tenen els titulats, i redueix el risc de pobresa, que en el cas dels titulats en educació superior és del 14,8% mentre que per a les persones amb educació primària s'eleva al 44,5%.
No obstant açò, les universitats no aconsegueixen igualar completament les oportunitats d'accés dels joves a l'educació superior, ja que solament un 12,9% dels fills de famílies d'estrats socials baixos cursa estudis universitaris enfront del 44,7% en el cas de les famílies de grups socials alts.
La universitat també contribueix a reduir les desigualtats de gènere, encara que no les elimina. Les diferències salarials entre homes i dones són menors entre les persones amb estudis universitaris que per a la mitjana d'ocupats. Així i tot, els salaris mitjans de dones universitàries són un 95,2% dels dels homes amb titulació superior.
Finalment, l'estudi destaca els efectes positius de la universitat en la participació social, la consciència mediambiental i la salut de les persones que compten amb titulació universitària. El 42% dels posseïdors d'estudis superiors s'interessen molt pel medi ambient, enfront del 26% dels quals no tenen aqueixos estudis. A més, tenen major esperança de vida i presenten un millor estat de salut física i mental, tant objectiva com a acte-percebuda o subjectiva, com a conseqüència dels treballs que exerceixen i dels seus estils de vida més saludables.
Les universitats davant la digitalització
Malgrat l'indiscutible paper de les universitats públiques valencianes en el desenvolupament socioeconòmic de la Comunitat Valenciana, el SUVP afronta grans reptes que no podrà obviar si vol mantenir la seua posició i contribuir més i millor a la transformació del seu entorn econòmic i social. Un d'ells és la transformació tecnològica i la digitalització, que obliga a les institucions a replantejar-se què i com van a preparar als seus titulats per a respondre a unes professions, en part noves, que exigeixen nous acompliments i majors competències digitals. Aquest desafiament s'assumeix, a més, amb unes plantilles que s'han vist envellides com a conseqüència de la crisi i en les quals solament el 5,6% del professorat té menys de 35 anys.  
Amb l'auge dels centres privats i l'oferta online, la competència és una altra de les principals amenaces que afronten les universitats públiques, que a més tenen més limitades les sinergies amb l'entorn perquè el teixit productiu valencià no destaca enfront del d'altres territoris per la seua ocupació intensiva en coneixement, la qual cosa li impedeix aprofitar millor el capital humà generat en les universitats valencianes. En aquest context, el document que analitza la contribució socioeconòmica de les universitats públiques valencianes planteja alguns suggeriments per a respondre als grans reptes de les universitats públiques valencianes en un futur proper i que els autors sintetitzen en cinc necessitats:

Un marc normatiu extern flexible que permeta incentivar l'eficàcia, l'eficiència i la productivitat i reduïsca la tolerància al baix rendiment.
Un model de gobernanza universitària més potent que l'actual i més eficaç, orientant la gestió amb objectius de mig termini.
Uns recursos financers adequats als objectius perseguits i els criteris dels quals d'assignació es basen en resultats i no en la inèrcia.
Uns sistemes d'informació actualitzats que puguen ajudar en la presa de decisions sobre, per exemple, l'ajust de l'oferta de titulacions a la demanda i que oferisquen informació sobre la inserció laboral i el desenvolupament professional dels titulats.
Un sistema d'avaluació de resultats de les universitats i les seues unitats que siga transparent.

Imatges de l'acte
Presentació al Servidor de Vídeo UJI i YouTube  
Informe complet

Español:
Las universidades públicas valencianas y su actividad asociada generan 2.090 millones de euros de renta en la Comunitat Valenciana y 44.202 puestos de trabajo, lo que supone el 1,9% del PIB y el 2,3% del empleo valencianos, según revela el cuarto informe La contribución socioeconómica de las universidades públicas valencianas, elaborado por el equipo investigador del Ivie y presentado en la sede de la Universitat Jaume I de Castelló. Según el estudio, el sistema universitario público valenciano (SUPV) permite devolver a la sociedad, a través de la recaudación fiscal adicional generada por sus titulados, 2,7 euros por cada euro que las administraciones públicas invierten en su funcionamiento. Frente a los 770 millones anuales en transferencias corrientes públicas que recibe el SUPV, sus titulados aportan 2.088 millones de euros más en impuestos de los que hubieran generado si no tuvieran esos estudios universitarios, dado que tienen más empleo y obtienen mayores ingresos.
El estudio ha sido presentado por el director de Investigación del Ivie, Francisco Pérez, en un acto que ha contado con la participación del presidente de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, y de las rectoras y rectores de las cinco universidades públicas de la Comunitat Valenciana. Durante su intervención, la rectora de la Universitat Jaume I y presidenta de turno de la Conferencia de Rectoras y Rectores de las Universidades Públicas Valencianas (Crupv), Eva Alcón, ha reivindicado una estrategia valenciana de universidades que permita dotar al sistema de un marco financiero estable y suficiente como para acometer sus funciones de servicio público de formación e investigación superior.
Las cinco universidades que forman el SUVP –Universidad de Alicante, Universidad Miguel Hernández, Universitat Politècnica de València, Universitat de València y Universitat Jaume I de Castelló- concentraron el 85% de los estudiantes de grado, el 68% de los de máster, el 96% de la producción científica y el 100% de las patentes nacionales obtenidas por el total de universidades ubicadas en la región durante el curso 2017-2018. En conjunto, las cinco instituciones ofrecen 554 titulaciones y obtienen un rendimiento 8 puntos por encima de la media nacional, según los datos de U-Ranking . Estas cifras positivas se alcanzan pese al entorno económico menos favorable en el que se encuentran respecto a otras universidades españolas, ya que la Comunitat Valenciana se sitúa 12 puntos por debajo del promedio nacional en PIB per cápita y la productividad por ocupado es 4,5 puntos inferior.
Las universidades públicas valencianas se han visto afectadas por la profunda crisis padecida por  la economía española en la última década, que ha provocado la caída de los ingresos públicos y de los recursos del SUVP (en 2017 suponían el 91% de los que tenían en 2009). Durante el periodo de recesión también se bloqueó el proceso de rejuvenecimiento y desarrollo de la carrera de los investigadores y docentes, ya que se limitó la tasa de reposición de profesorado en plantilla, lo que obligó a recurrir más a la contratación de asociados. Estos ajustes incidieron en la capacidad de investigación e innovación de las universidades y en los ingresos destinados a las actividades de I+D+i, que se redujeron un tercio desde 2009.
Las dificultades para las universidades públicas valencianas también han llegado desde la competencia, tanto con la expansión de las instituciones privadas, que han pasado de formar al 8,6% del alumnado en 2007-2008 al 18,5% hoy en día, como por la mayor demanda de la formación no presencial y el aumento en la movilidad de los estudiantes que, en mayor medida, deciden formarse fuera de la Comunitat Valenciana. El informe alerta, además, de los cambios en la composición de las demandas de estudios y, particularmente, la caída en un 33%, entre el curso 2000-2001 y el 2017-2018,  del número de estudiantes que se matriculan en un grado o máster en las áreas STEM (ciencia, tecnología, ingeniería y matemáticas), pese a la fuerte demanda del mercado de trabajo de estos titulados.
El retroceso en el número de estudiantes totales derivado fundamentalmente de causas demográficas -en el curso 2017-2018 había un 20% menos de estudiantes de grado de los que había en licenciaturas y diplomaturas en 2009-2010- no puede ocultar el importante poder de atracción de alumnado de fuera de la Comunidad que han demostrado las universidades públicas valencianas. El 13% de los alumnos de grado y el 32% de los de máster procede de otros países u otras autonomías españolas.
Contribuciones sociales del SUVP
Junto a la contribución económica de las universidades públicas valencianas el informe presentado hoy estudia sus relevantes aportaciones a la sociedad y al bienestar de las personas. En primer lugar, la universidad favorece la movilidad social ascendente, gracias a las mejores oportunidades laborales que tienen los titulados, y reduce el riesgo de pobreza, que en el caso de los titulados en educación superior es del 14,8% mientras que para las personas con educación primaria se eleva al 44,5%.
Sin embargo, las universidades no consiguen igualar completamente las oportunidades de acceso de los jóvenes a la educación superior, ya que solo un 12,9% de los hijos de familias de estratos sociales bajos cursa estudios universitarios frente al 44,7% en el caso de las familias de grupos sociales altos.
La universidad también contribuye a reducir las desigualdades de género, aunque no las elimina. Las diferencias salariales entre hombres y mujeres son menores entre las personas con estudios universitarios que para la media de ocupados. Aun así, los salarios medios de mujeres universitarias son un 95,2% de los de los hombres con titulación superior.
Por último, el estudio destaca los efectos positivos de la universidad en la participación social, la conciencia medioambiental y la salud de las personas que cuentan con titulación universitaria. El 42% de los poseedores de estudios superiores se interesan mucho por el medioambiente, frente al 26% de los que no tienen esos estudios. Además, tienen mayor esperanza de vida y presentan un mejor estado de salud física y mental, tanto objetiva como auto-percibida o subjetiva, como consecuencia de los trabajos que desempeñan y de sus estilos de vida más saludables.
Las universidades ante la digitalización
A pesar del indiscutible papel de las universidades públicas valencianas en el desarrollo socioeconómico de la Comunitat Valenciana, el SUVP afronta grandes retos que no podrá obviar si quiere mantener su posición y contribuir más y mejor a la transformación de su entorno económico y social. Uno de ellos es la transformación tecnológica y la digitalización, que obliga a las instituciones a replantearse qué y cómo van a preparar a sus titulados para responder a unas profesiones, en parte nuevas, que exigen nuevos desempeños y mayores competencias digitales. Este desafío se asume, además, con unas plantillas que se han visto envejecidas como consecuencia de la crisis y en las que solo el 5,6% del profesorado tiene menos de 35 años.  
Con el auge de los centros privados y la oferta online, la competencia es otra de las principales amenazas que afrontan las universidades públicas, que además tienen más limitadas las sinergias con el entorno porque el tejido productivo valenciano no destaca frente al de otros territorios por su empleo intensivo en conocimiento, lo que le impide aprovechar mejor el capital humano generado en las universidades valencianas. En este contexto, el documento que analiza la contribución socioeconómica de las universidades públicas valencianas plantea algunas sugerencias para responder a los grandes retos de las universidades públicas valencianas en un futuro cercano y que los autores sintetizan en cinco necesidades:

Un marco normativo externo flexible que permita incentivar la eficacia, la eficiencia y la productividad y reduzca la tolerancia al bajo rendimiento.
Un modelo de gobernanza universitaria más potente que el actual y más eficaz, orientando la gestión con objetivos de medio plazo.
Unos recursos financieros adecuados a los objetivos perseguidos y cuyos criterios de asignación se basen en resultados y no en la inercia.
Unos sistemas de información actualizados que puedan ayudar en la toma de decisiones sobre, por ejemplo, el ajuste de la oferta de titulaciones a la demanda y que ofrezcan información sobre la inserción laboral y el desarrollo profesional de los titulados.
Un sistema de evaluación de resultados de las universidades y sus unidades que sea transparente.

Imágenes del acto
Presentación en el Servidor de Vídeo UJI y YouTube  
Informe completo