Valencià:
El catedràtic d'Ètica i Filosofia Moral de la Universitat Jaume I, Domingo García Marzá, ha destacat la importància creixent de les emocions en la política i ha apuntat els riscos de la desafecció política en la qual, en la seua opinió, es troba en aquests moments la societat. Durant la seua ponència, titulada "Neuropoder: la desafecció normalitzada", ha posat de manifest que la distància creixent que hi ha entre la ciutadania i les institucions polítiques es deu en gran mesura al fet que la democràcia ha perdut la seua credibilitat i sentit, perquè "els que triem no governen i els que governen no els triem". En la seua opinió, aquesta falta de legitimitat d'els qui prenen les decisions transcendents per a la ciutadania és la que provoca desconfiança i d'ací la desafecció cap a les institucions triades democràticament, que no realitzen el treball per al qual van ser dissenyades. Malgrat que la majoria dels ciutadans està d'acord amb el model democràtic com el millor possible, segons ha apuntat García Marzá, cada vegada més creix la desafecció cap al mateix, generant-se "un sentiment subjectiu d'ineficàcia, de desconfiança, de cinisme i de distància amb les institucions democràtiques".


Durant la seua participació en el curs d'estiu "Neuropoder: aspectes ètics de la neuropolítica i la neuroeconomia", García Marzá també ha apuntat que hem de confrontar un sistema polític que es basa en l'acord racional, lliure i voluntari, com és la democràcia, amb la idea que no som tan racionals, tampoc en política. En aquest sentit, ha assenyalat que cada vegada és més important la dimensió afectiva de la democràcia, que obliga a obrir un debat sobre com integrar les emocions i quins són adequades moralment i quins no per a la seua adequada integració en la democràcia deliberativa. Referent a açò, creu que les emocions es poden educar i que la política hauria de recolzar-se en aquelles que tinguen validesa moral. 


Domingo García Marzá, director del grup d'investigació de Gestió de l'Ètica i de la Responsabilitat Social de l'Empresa (GERSE), ha ressaltat també els perills de les neuropolítiques i del neuropoder i que es concreten que s'ha invertit l'àmbit del polític, que ja no és l'espai de la deliberació racional, sinó un espai que està molt determinat per les emocions, que en ocasions es poden manipular. Així, ha destacat que "les emocions són un marc de sentit i mouen a l'acció", però s'han d'integrar adequadament amb les raons, ja que "si la política és l'àmbit del comú, necessita també de la deliberació, ja que el raonar inclou necessàriament a l'altre". Per a facilitar aqueixa integració, García Marzá ha instat a recuperar el paper de la societat civil en la política i, sobretot, a recuperar la participació de les institucions socials, com la família, l'empresa, el col·legi, etc., ja que és en elles on es generen les emocions.
 Fotografies: http://www.uji.es/noticies/foto/num&id_a=29415704.

Español:
El catedrático de Ética y Filosofía Moral de la Universitat Jaume I, Domingo García Marzá, ha destacado la importancia creciente de las emociones en la política y ha apuntado los riesgos de la desafección política en la que, en su opinión, se encuentra en estos momentos la sociedad. Durante su ponencia, titulada "Neuropoder: la desafección normalizada", ha puesto de manifiesto que la distancia creciente que hay entre la ciudadanía y las instituciones políticas se debe en gran medida a que la democracia ha perdido su credibilidad y sentido, porque "los que elegimos no gobiernan y los que gobiernan no los elegimos". En su opinión, esa falta de legitimidad de quienes toman las decisiones trascendentes para la ciudadanía es la que provoca desconfianza y de ahí la desafección hacia las instituciones elegidas democráticamente, que no realizan el trabajo para el que fueron diseñadas. Pese a que la mayoría de los ciudadanos está de acuerdo con el modelo democrático como el mejor posible, según ha apuntado García Marzá, cada vez más crece la desafección hacia el mismo, generándose "un sentimiento subjetivo de ineficacia, de desconfianza, de cinismo y de distancia con las instituciones democráticas".
Durante su participación en el curso de verano "Neuropoder: aspectos éticos de la neuropolítica y la neuroeconomía", García Marzá también ha apuntado que tenemos que confrontar un sistema político que se basa en el acuerdo racional, libre y voluntario, como es la democracia, con la idea de que no somos tan racionales, tampoco en política. En este sentido, ha señalado que cada vez es más importante la dimensión afectiva de la democracia, que obliga a abrir un debate sobre cómo integrar las emociones y cuáles son adecuadas moralmente y cuáles no para su adecuada integración en la democracia deliberativa. A este respecto, cree que las emociones se pueden educar y que la política debería apoyarse en aquellas que tengan validez moral.  
Domingo García Marzá, director del grupo de investigación de Gestión de la Ética y de la Responsabilidad Social de la Empresa (GERSE), ha resaltado también los peligros de las neuropolíticas y del neuropoder y que se concretan en que se ha invertido el ámbito de lo político, que ya no es el espacio de la deliberación racional, sino un espacio que está muy determinado por las emociones, que en ocasiones se pueden manipular. Así, ha destacado que "las emociones son un marco de sentido y mueven a la acción", pero se han de integrar adecuadamente con las razones, ya que "si la política es el ámbito de lo común, necesita también de la deliberación, ya que el razonar incluye necesariamente al otro". Para facilitar esa integración, García Marzá ha instado a recuperar el papel de la sociedad civil en la política y, sobre todo, a recuperar la participación de las instituciones sociales, como la familia, la empresa, el colegio, etc., ya que es en ellas donde se generan las emociones.
 Fotografías: http://www.uji.es/noticies/foto/num&id_a=29415704.