Valencià:
Teodoro Estrela, cap de l'Oficina de Planificació de la Confederació Hidrològica del Xúquer (CHJ), ha impartit un seminari organitzat per la Càtedra FACSA d'Innovació en el Cicle Integral de l'Aigua de la Universitat Jaume I, dins del seu cicle de conferències, «Dijous de seminari». Aquesta sessió ha tingut un gran èxit d'assitència, especialment personal investigador i tècnic i professorat relacionat amb la gestió de l'aigua. 
El seminari es va centrar en la gestió dels períodes de sequera i els avanços aconseguits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la planificació primerenca d'aquests períodes, aprofitant el marc normatiu establert en el Pla Hidrològic Nacional. Teodoro Estrela ha explicat que en la demarcació hidrogràfica del Xúquer existeix un equilibri molt fràgil entre les aportacions i els usos de l'aigua. «Cal tenir en compte que el paper de les aigües subterrànies és clau, ja que més del 50% del proveïment prové d'aquestes aigües, i a Castelló aquest percentatge ascendeix quasi al 100%. És per això que l'ús mixt d'aigües superficials i subterrànies en reg i indústria que es fa a Castelló és referent a escala nacional». 
Durant la seua ponència, Estrela va declarar que «tradicionalment les sequeres no sempre s'han gestionat de forma adequada, sinó com una emergència sense planificació». Per això, el ponent ha destacat la fita que va suposar el Pla Hidrològic Nacional aprovat a principis de l'any 2000, ja que va permetre una millor planificació de les sequeres mitjançant tres pilars bàsics: «Introduint indicadors que permeten saber l'evolució; assenyalant la necessitat de desenvolupar plans especials de proveïment als municipis de més de 20.000 habitants i definint els plans especials de sequera (PES)». 
Quant als diferents indicadors existents, el tècnic de la CHJ ha explicat que el sistema vigent està basat en els que mesuren l'estat escassetat o les situacions on és difícil atendre la demanda, on es representen tots els indicadors provinents d'embassaments, piezòmetres, etc. No obstant això, en l'actualitat s'estan introduint, com ocorre en els sistemes europeus, indicadors que es basen molt més en les precipitacions, i s'ha inclòs l'indicador de sequera perllongada basat en 47 pluviòmetres distribuïts per tot el territori.
Pel que fa als plans d'emergència de proveïment dels municipis, Teodoro Estrela ha admès que «avui dia és un punt feble, ja que només 16 de 72 municipis de la demarcació hidrogràfica del Xúquer els han presentat, pel que s'ha de seguir insistint perquè es realitzen».
Finalment, sobre els PES, ha explicat que «són un document normatiu que ha de complir-se, el responsable del qual és l'organisme de conca, i té caràcter d'ordre ministerial». En aquest sentit, ha anunciat que el PES de Castelló s'aprovarà prompte. 
Estrela també ha abordat la situació actual a la Comunitat Valenciana: «Des dels anys 80 hem tingut un període en el qual els recursos hídrics han anat disminuint. Habitualment, aquests períodes es determinaven en cicles de 30 anys, però ara portem més de 40 anys amb una disminució contínua». El responsable de la CHJ ha explicat que «la recent sequera de 2015-2018 va forçar a traure un reial decret per a poder alleujar els efectes d'aquesta sequera, assignant recursos a la Conca Hidrogràfica del Xúquer, la qual cosa ha permès realitzar obres d'emergència i habilitar noves connexions de subministrament. Les pluges de desembre de 2016 i principis de 2017 van permetre recuperar certs nivells, però no en capçalera, per la qual cosa es va decidir fer restriccions del 10% i el 20% en la demanda consolidada sense afectar els proveïments urbans. Però, al març i abril de 2018 sí que va ploure en capçalera i es van alleujar les necessitats». Per això, ha finalitzat la seua intervenció afirmant que «en l'actualitat a Castelló estem en plena normalitat, fins i tot amb cotes superiors a la normalitat. És a dir, les cotes piezomètriques i el nivell dels aqüífers ens garanteixen un any hidrològic sense grans problemes».
Aquest seminari s'engloba en les activitats de formació que organitza la Càtedra FACSA d'Innovació en el Cicle Integral de l'Aigua de l’UJI. 
Més informació: www.catedradelagua.es

Español:
Teodoro Estrela, jefe de la Oficina de Planificación de la Confederación Hidrológica del Júcar (CHJ), ha impartido un seminario organizado por la Cátedra FACSA de Innovación en el Ciclo Integral del Agua de la Universitat Jaume I, dentro de su ciclo de conferencias, «Jueves de seminario». Esta sesión ha tenido un gran éxito de asistentes, especialmente investigadores, profesores y técnicos relacionados con la gestión del agua.
El seminario se centró en la gestión de los periodos de sequía y los avances conseguidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar en la planificación temprana de estos, aprovechando el marco normativo establecido en el Plan Hidrológico Nacional. Teodoro Estrela ha explicado que en la demarcación hidrográfica del Júcar existe un equilibrio muy frágil entre los aportes y los usos del agua. «Hay que tener en cuenta que el papel de las aguas subterráneas es clave, ya que más del 50% del abastecimiento proviene de ellas, y en Castellón este porcentaje asciende casi al 100%. Es por ello que el uso mixto de aguas superficiales y subterráneas en riego e industria que se hace en Castellón es referente a nivel nacional».
Durante su ponencia, Estrela declaró que «tradicionalmente las sequías no siempre se han gestionado de forma adecuada, sino como una emergencia sin planificación». Por ello, el ponente ha destacado el hito que supuso el Plan Hidrológico Nacional aprobado a principios del año 2000, ya que permitió una mejor planificación de las sequías mediante tres pilares básicos: «introduciendo indicadores que permitan saber la evolución; señalando la necesidad de desarrollar Planes Especiales de Abastecimiento a los municipios de más de 20.000 habitantes y definiendo los Planes Especiales de Sequía (PES)».
En cuanto a los diferentes indicadores existentes, el técnico de la CHJ ha explicado que el sistema vigente está basado en los que miden del estado escasez, situaciones de dificultad de atender la demanda, donde se representan todos los indicadores provenientes de embalses, piezómetros, etc. Sin embargo, en la actualidad se está introduciendo, como ocurre en los sistemas europeos, indicadores que se basan mucho más en las precipitaciones y se ha incluido el indicador de sequía prolongada basado con 47 pluviómetros distribuidos por todo el territorio.
Por lo que se refiere a los Planes de Emergencia de Abastecimiento de los municipios, Teodoro Estrela ha admitido que «hoy en día es un punto débil, ya que sólo 16 de 72 municipios de la demarcación hidrográfica del Júcar los han presentado por lo que se ha de seguir insistiendo para que se realicen».
Por último, sobre los PES, ha explicado que «son un documento normativo que ha de cumplirse, cuyo responsable es el organismo de cuenca y tiene carácter de orden ministerial». En este sentido, ha anunciado que el PES de Castellón se aprobará en breve.  
Estrela también ha abordado la situación actual en la Comunitat Valenciana, «desde los años 80 hemos tenido un periodo en el que los recursos hídricos han ido disminuyendo. Habitualmente estos periodos se determinaban en ciclos de 30 años, pero ahora llevamos más de 40 años con una disminución continua». El responsable de la CHJ ha explicado que «la reciente sequía de 2015-2018 forzó a sacar un real decreto para poder aliviar los efectos de la misma, asignando recursos a la Cuenca Hidrográfica del Júcar, lo que ha permitido realizar obras de emergencia y habilitar nuevas conexiones de suministro. Las lluvias de diciembre de 2016 y principios de 2017 permitieron recuperar ciertos niveles, pero no en cabecera, por lo que se decidió hacer restricciones del 10% y el 20% en la demanda consolidada sin afectar a los abastecimientos urbanos. Pero en marzo y abril de 2018 sí que llovió en cabecera aliviando las necesidades». Por ello, ha finalizado su intervención afirmando que «en la actualidad en Castellón estamos en plena normalidad, incluso con cotas superiores a la normalidad. Es decir, las cotas piezométricas y el nivel de los acuíferos nos garantizan un año hidrológico sin grandes problemas».