Valencià:
El catedràtic d'Economia Agrària de la Universitat Politècnica de València i coordinador del Campus d'Excel·lència Internacional Hàbitat 5U, Juan Francisco Julià, al costat del conseller tècnic de la Unitat d'Internacionalització de l'Educació Superior Espanyola (MECD), Luis Delgado, han analitzat en la Universitat Jaume I l'interès dels rànquings universitaris i la valoració que hi obtenen les universitats espanyoles en el curs «Els rànquings universitaris: què ens diuen i per a què ens serveixen».
En la inauguració del curs, el rector de l’UJI, Vicent Climent, ha afirmat que «els rànquings són una eina imprescindible per a poder avançar en les universitats i són d'utilitat a l'hora d'orientar les actuacions per a millorar, però mai han de ser la fi en si mateixa».
A continuació, Julià ha començat la seua intervenció apuntant que els rànquings per si mateixos no tenen per què ser un bon índex de la qualitat universitària, però «cada vegada són més visibles i mediàtics, pel que és necessari analitzar-los per la influència que exerceixen a nivell reputacional i fins i tot de captació de recursos». Així mateix, ha posat en relleu el perill que suposa focalitzar els esforços a situar algunes universitats en el top 100 dels principals rànquings, ja que això «pot portar al fet que els recursos es destinen a unes poques universitats, empobrint un sistema universitari que en el seu conjunt és bastant bo».
Entre els rànquings internacionals ha destacat com més importants l'ARWU (rànquing de Shanghai), QS i THE, defensats per les principals universitats del món. A més, també ha destacat el CWUR, que publica el top 1000 del món, equivalent a estar en el 5% de les millors universitats, en el qual es troben 40 universitats públiques espanyoles i una privada i totes les públiques valencianes entre les 30 primeres espanyoles. Quant als nacionals, ha fet referència principalment a l'U-Ranking i l'U-Multirank.
Respecte a les aportacions dels rànquings ha assenyalat la informació que ofereixen als stakeholders, l'estimulació de la competència, la visibilitat que ofereixen quant a reputació i assoliments o la revisió de polítiques educatives. No obstant això, també ha destacat que suposen un biaix en favor de les universitats que ofereixen Medicina i titulacions de ciències, en contra d'enginyeries, ciències socials i humanitats, i que ofereixen major favor a les universitats anglòfones. A més, ha assenyalat que «no mesuren, en general, la qualitat docent i no estan ben ponderats ni contextualitzats». En aquest sentit, també ha afegit que tampoc tenen en compte la dimensió social afirmant que «caldria valorar el que les universitats espanyoles i les que denominem regionals contribueixen a la cohesió social i el seu entorn».
Finalment, Julià ha aportat algunes xifres sobre la posició de les universitats espanyoles en els rànquings destacant que el 80% de les públiques està en el rang del 5% millor del món i que per àmbits i disciplines algunes ocupen el top 10 mundial. Quant al sistema valencià, ha apuntat que és un dels millors de l'Estat i, en termes relatius, el segon més eficient i el tercer en producció global. Quant a l’UJI, ha destacat que està molt bé situada en el rànquing SCImago, que mesura principalment la producció i productivitat científica, i Webometrics, que mesura la visibilitat i accés a la web, i és segona en recerca en U-Multirank.
Per la seua banda, Luis Delgado ha analitzat de forma detallada el posicionament de les universitats espanyoles en els rànquings ARWU, QS i THE. Així, ha assenyalat que existeix una dificultat per a posicionar universitats espanyoles en el top 100 a causa dels indicadors molt selectius en docència, R+D i reputació. Així i tot, 27 universitats espanyoles estan en algun dels tres rànquings i 11 estan en els tres.
A més, ha posat en relleu que existeix una millora en els rànquings especialitzats, ja que hi ha quatre universitats en el top 20 d'universitats joves i 13 en el top 100 per àrees de coneixement. A més, ha afegit que 20 universitats espanyoles estan en el top 50 per disciplines, quatre de les quals se situen en el top 10 i vuit en el top 20.
Fotografies

Español:
El catedrático de Economía Agraria de la Universidad Politécnica de Valencia y coordinador del Campus de Excelencia Internacional Hàbitat 5U, Juan Francisco Julià, junto al consejero técnico de la Unidad de Internacionalización de la Educación Superior Española (MECD), Luis Delgado, han analizado en la Universitat Jaume I el interés de los rankings universitarios y la valoración que obtienen las universidades españolas en los mismos en el curso «Los rankings universitarios: qué nos dicen y para qué nos sirven».
En la inauguración del curso, el rector de la UJI, Vicent Climent, ha afirmado que «los rankings son una herramienta imprescindible para poder avanzar en las universidades y son de utilidad a la hora de orientar las actuaciones para mejorar, pero nunca deben ser el fin en sí mismo».
A continuación, Julià ha comenzado su intervención apuntando que los rankings por sí solos no tienen por qué ser un buen índice de la calidad universitaria, pero «cada vez son más visibles y mediáticos, por lo que es necesario analizarlos por la influencia que ejercen a nivel reputacional e incluso de captación de recursos». Así mismo, ha puesto de relieve el peligro que supone focalizar los esfuerzos en situar algunas universidades en el top 100 de los principales rankings, ya que «puede llevar a que los recursos se destinen a unas pocas universidades empobreciendo un sistema universitario que en su conjunto es bastante bueno».
Entre los rankings internacionales ha destacado como más importantes el ARWU (ranking de Shanghai), QS y THE, defendidos por las principales universidades del mundo. Además, también ha destacado el CWUR, que publica el top 1000 del mundo, equivalente a estar en el 5% de las mejores universidades, en el que se encuentran 40 universidades públicas españolas y una privada y todas las públicas valencianas entre las 30 primeras españolas. En cuanto a los nacionales, ha hecho referencia principalmente al U-Ranking y el U-Multirank.
Respecto a las aportaciones de los rankings, ha señalado la información que ofrecen a los stakeholders, la estimulación de la competencia, la visibilidad que ofrecen en cuanto a reputación y logros o el chequeo de políticas educativas. No obstante, también ha destacado que suponen un sesgo en favor de las universidades que ofrecen Medicina y titulaciones de ciencias, en contra de ingenierías, ciencias sociales y humanidades, y ofrecen mayor favor a las universidades anglófonas. Además, ha señalado que «no miden, en general, la calidad docente y no están bien ponderados ni contextualizados». En este sentido, también ha añadido que tampoco tienen en cuenta la dimensión social afirmando que «habría que valorar lo que las universidades españolas y las que llamamos regionales contribuyen a la cohesión social y su entorno».
Finalmente, Julià ha aportado algunas cifras sobre la posición de las universidades españolas en los rankings destacando que el 80% de las públicas está en el rango del 5% mejor del mundo y que por ámbitos y disciplinas algunas ocupan el top 10 mundial. En cuanto al sistema valenciano, ha apuntado que es uno de los mejores del Estado y, en términos relativos, el segundo más eficiente y el tercero en producción global. Respecto a la UJI, ha destacado que está muy bien situada en el ranking SCImago, que mide principalmente la producción y productividad científica, y Webometrics, que mide la visibilidad y acceso a la web, y es segunda en investigación en U-Multirank.
Por su parte, Luis Delgado ha analizado de forma detallada el posicionamiento de las universidades españolas en los rankings ARWU, QS y THE. Así, ha señalado que existe una dificultad para posicionar universidades españolas en el top 100 debido a los indicadores muy selectivos en docencia, I+D y reputación. Aun así, 27 universidades españolas están en alguno de los tres rankings y 11 están en los tres.
Además, ha puesto de relieve que existe una mejora en los rankings especializados ya que existen cuatro universidades en el top 20 de universidades jóvenes y 13 en el top 100 por áreas de conocimiento. Además, ha añadido que 20 universidades españolas están en el top 50 por disciplinas, situándose cuatro de ellas en el top 10 y ocho en el top 20.
Fotografías