Valencià:
Un equip d'investigadors de la Universitat Jaume I, dirigit per la professora Marta Martín Núñez, especialista en fotografia espanyola contemporània i directora del LabCom de l'UJI, crea l'Arxiu de Memòria Fotogràfica de la Guerra Civil (1936-1939), el primer de tot l'estat que recupera, cataloga, analitza i dona visibilitat pública a una sèrie de pràctiques fotogràfiques que fins ara no s'havien reunit. L'arxiu es presenta en el marc del Congrés Internacional sobre Fotografia que se celebra del 9 a l'11 de març de 2023 a la Universitat d'Alcalá (Madrid) i que organitza la Plataforma Centre de Fotografia i Imatge.
Durant tres anys, els investigadors han rescatat més de 100 publicacions fotogràfiques, la majoria inaccessibles per estar esgotades o descatalogades i, moltes, trobades en els circuits de segona mà o a través dels autors. Així doncs, el projecte pretén «traçar un mapa de les pràctiques fotogràfiques d'una memòria traumàtica per a la nostra societat i observar la seua expressió», d'acord amb l'equip investigador, que ha aconseguit reunir catàlegs d'exposicions, llibres fotogràfics i fotollibres.
La relació de la fotografia amb la Guerra Civil és peculiar. Mentre el fotoperiodisme modern naix en aquest moment de la història de la mà de grans noms de la fotografia com el de Robert Capa, després de la guerra s'imposa un silenci específicament fotogràfic —que no ha existit ni al cinema ni en la literatura— i que arriba fins a l'any 1999. Són les generacions de fotògrafs que l'historiador Antonio Ansón ha anomenat de la «por» i de l'«oblit».
Per tant, lluny de ser un catàleg clàssic de fotografies de la guerra, és una iniciativa centrada en treballs de creació contemporània que permeten entendre com ressona hui la història del passat. I ho fa conjugant diferents perspectives discursives: periodístiques, documentals, poètiques, assatgístiques, històriques, investigadores, narratives, familiars o, fins i tot, infantils.
De fet, els treballs corresponen a una segona generació de nets i netes que interroguen la memòria a través de la fotografia contemporània. D'una altra banda, el grup liderat per Martín Núñez ha abordat la recuperació de la memòria de les dones, que històricament han patit un doble silenciament.
A més, el projecte inclou la realització d'un documental i l'Arxiu de Memòria Fotogràfica de la Guerra Civil es podrà veure en format expositiu en el Museu de Belles Arts de Castelló entre l'11 de maig i el 9 de juliol.

Español:
Un equipo de investigadores de la Universitat Jaume I, dirigido por la profesora Marta Martín Núñez, especialista en fotografía española contemporánea y directora del LabCom de la UJI, crea el Archivo de Memoria Fotográfica de la Guerra Civil (1936-1939), el primero de todo el estado que recupera, cataloga, analiza y da visibilidad pública a una serie de prácticas fotográficas que hasta ahora no se habían reunido. El archivo se presenta en el marco del Congreso Internacional sobre Fotografía que se celebra del 9 al 11 de marzo de 2023 en la Universidad de Alcalá (Madrid) y que organiza la Plataforma Centro de Fotografía e Imagen.
Durante tres años, los investigadores han rescatado más de cien publicaciones fotográficas, la mayoría inaccesibles por estar agotadas o descatalogadas y, muchas, encontradas en los circuitos de segunda mano o a través de los mismos autores. Así pues, el proyecto pretende «trazar un mapa de las prácticas fotográficas de una memoria traumática para nuestra sociedad y observar su expresión», de acuerdo con el equipo investigador, que ha logrado reunir catálogos de exposiciones, libros fotográficos y fotolibros.
La relación de la fotografía con la Guerra Civil es peculiar. Mientras que es aquí donde nace el fotoperiodismo moderno de la mano de grandes nombres de la historia de la fotografía como Robert Capa, tras la guerra se impone un silencio específicamente fotográfico —que no ha existido ni en el cine ni en la literatura— y que llega hasta el año 1999. Son las generaciones de fotógrafos que el historiador Antonio Ansón ha llamado del «miedo» y del «olvido».
Por tanto, lejos de ser un catálogo clásico de fotografías de la guerra, es una iniciativa centrada en trabajos de creación contemporánea que permiten entender cómo resuena hoy la historia del pasado. Y lo hace conjugando distintas perspectivas discursivas: periodísticas, documentales, poéticas, ensayísticas, históricas, investigadoras, narrativas, familiares o, incluso, infantiles.
De hecho, los trabajos corresponden a una segunda generación de nietos y nietas que interrogan la memoria a través de la fotografía contemporánea. Por otra parte, el grupo liderado por Martín Núñez ha abordado la recuperación de la memoria de las mujeres, que históricamente han sufrido un doble silenciamiento. 
Además, el proyecto incluye la realización de un documental y el Archivo de Memoria Fotográfica de la Guerra Civil se podrá ver en formato expositivo en el Museu de Belles Arts de Castelló entre el 11 de mayo y el 9 de julio.