Valencià:
Una investigació del Departament de Ciències Agràries i del Medi Natural de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI) en col·laboració amb la Universitat Nacional de Río Cuarto (Argentina) persegueix desentranyar els mecanismes de tolerància a la salinitat d’una espècie lleguminosa endèmica de zones salobres. El treball, en el qual participen els professors Vicent Arbona i Aurelio Gómez Cadenas, mostra el paper fonamental que exerceixen els carbohidrats en la resposta de la planta lleguminosa Prosopis strombulifera a l’excés de sals en el medi de cultiu. Els resultats d’aquest estudi es publiquen en la revista Plant Physiology and Biochemistry.
Aquesta recerca, feta en col·laboració amb la investigadora Analía Llanes pertanyent a la Universitat Nacional de Río Cuarto i al Consell Nacional d’Investigacions Científiques i Tecnològiques d’Argentina (UNRC-CONICET), té l’objectiu d’avançar en la comprensió de la base fisiològica de la resposta a la salinitat i dels mecanismes de tolerància dels conreus.
Els professors Arbona i Llanes van abordar l'anàlisi del metaboloma de Prosopis strombulifera, espècie adaptada a viure en ambients salobres a l’Argentina. El metaboloma es defineix com el conjunt de metabòlits de baix pes molecular presents en un organisme, teixit o grup cel·lular concret en un moment i sota unes condicions ambientals determinades.
Els resultats mostren el paper fonamental que exerceixen els carbohidrats en la resposta d’aquesta planta a la salinitat i «en conseqüència, contribueixen a desentranyar el mecanisme bioquímic subjacent a la tolerància a la salinitat», exposa Arbona. A més, aquestes conclusions també permeten identificar «marcadors metabòlics de tolerància que podrien ser utilitzats en programes de millora genètica en altres espècies lleguminoses de major importància econòmica i tenint en compte les tendències de canvi climàtic», afegeix el professor Aurelio Gómez Cadenas, director del grup de recerca Ecofisiologia i Biotecnologia de l’UJI.
La salinitat és un fenomen que té múltiples causes i que afecta milions d'hectàrees al món. La disminució de la producció i rendiment dels cultius són els principals efectes de la salinitat. Aquest problema ambiental és creixent al territori mediterrani, ja que la sobreexplotació dels aqüífers obliga a regar els conreus amb aigua de baixa qualitat amb elevades concentracions salines. En altres països, com ara l’Argentina, la superfície de sòls salinitzats a la regió agrícola del centre del país augmenta any rere any i provoca una disminució de la productivitat i l’abandonament de zones que ja no són aptes per al conreu.
Les principals línies de treball del grup d’investigació Ecofisiologia i Biotecnologia se centren en les respostes i els mecanismes de tolerància dels cítrics i altres cultius a estressos abiòtics, com ara la sequera, les temperatures elevades, les inundacions o la salinitat, i el seu control hormonal. A més, el grup aplica tècniques de biotecnologia com el cultiu in vitro i determina els canvis metabòlics de les plantes en resposta a l’estrès.
Llanes, A., Arbona, V., Gómez-Cadenas, A., and Luna, V. (2016). Metabolomic profiling of the halophyte Prosopis strombulifera shows sodium salt-specific response. Plant Physiol Biochem 108, 145–157. doi:10.1016 / j.plaphy. 2016.07.010.

Español:
Una investigación del Departamento de Ciencias Agrarias y del Medio Natural de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI) en colaboración con la Universidad Nacional de Río Cuarto (Argentina) persigue desentrañar los mecanismos de tolerancia a la salinidad de una especie leguminosa endémica de zonas salobres. El trabajo, en el que participan los profesores Vicent Arbona y Aurelio Gómez Cadenas, muestra el papel fundamental que ejercen los carbohidratos en la respuesta de la planta leguminosa Prosopis strombulifera al exceso de sales en el medio de cultivo. Los resultados de este estudio se publican en la revista Plant Physiology and Biochemistry.
Esta investigación, realizada en colaboración con la investigadora Analía Llanes perteneciente a la Universidad Nacional de Río Cuarto y al Consejo Nacional de Investigaciones Científicas y Tecnológicas de Argentina (UNRC-CONICET), tiene el objetivo de avanzar en la comprensión de la base fisiológica de la respuesta a la salinidad y de los mecanismos de tolerancia de los cultivos.
Los profesores Arbona y Llanes abordaron el análisis del metaboloma de Prosopis strombulifera, especie adaptada a vivir en ambientes salobres en Argentina. El metaboloma se define como el conjunto de metabolitos de bajo peso molecular presentes en un organismo, tejido o grupo celular concreto en un momento y bajo unas condiciones ambientales determinadas.
Los resultados muestran el papel fundamental que ejercen los carbohidratos en la respuesta de esta planta a la salinidad y «en consecuencia, contribuyen a desentrañar el mecanismo bioquímico subyacente a la tolerancia a la salinidad», expone Arbona. Además, estas conclusiones también permiten identificar «marcadores metabólicos de tolerancia que podrían ser utilizados en programas de mejora genética en otras especies leguminosas de mayor importancia económica y teniendo en cuenta las tendencias de cambio climático», añade el profesor Aurelio Gómez Cadenas, director del grupo de investigación Ecofisiología y Biotecnología de la UJI.
La salinidad es un fenómeno que tiene múltiples causas y que afecta a millones de hectáreas en el mundo. La disminución de la producción y rendimiento de los cultivos son los principales efectos de la salinidad. Este problema ambiental es creciente en el territorio mediterráneo, puesto que la sobreexplotación de los acuíferos obliga a regar los cultivos con agua de baja calidad con elevadas concentraciones salinas. En otros países, como Argentina, la superficie de suelos salinizados en la región agrícola del centro del país aumenta año tras año y provoca una disminución de la productividad y el abandono de zonas que ya no son aptas para el cultivo.
Las principales líneas de trabajo del grupo de investigación Ecofisiología y Biotecnología se centran en las respuestas y los mecanismos de tolerancia de los cítricos y otros cultivos a estreses abióticos como, por ejemplo, la sequía, las temperaturas elevadas, las inundaciones o la salinidad, y su control hormonal. Además, el grupo aplica técnicas de biotecnología como el cultivo in vitro y determina los cambios metabólicos de las plantas en respuesta al estrés.
Llanes, A., Arbona, V., Gómez-Cadenas, A., and Luna, V. (2016). Metabolomic profiling of the halophyte Prosopis strombulifera shows sodium salt- pecific response. Plant Physiol Biochem 108, 145–157.doi:10.1016/j.plaphy.2016.07.010.