Valencià:
Les professores de la Universitat Jaume I Sonia Reverter i Maria Medina-Vicent acaben de publicar El feminismo en 35 hashtags, un llibre editat per La Catarata on repassen les principals campanyes feministes desenvolupades en les xarxes socials (i als carrers) en els últims anys.
El feminisme està pertot arreu. Apareix diàriament en els debats polítics, econòmics i, fins i tot, en els científics i tecnològics. La seua difusió és una bona notícia, però també cal advertir del perill que es convertisca en un nou producte al servei de la societat de consum, tendència que, si s'imposa, podria desactivar la seua força transformadora.
L'originalitat dels hashtags analitzats en aquest llibre resideix en el seu poder mobilitzador, en l'ús de les xarxes socials (Twitter, fonamentalment) com a altaveu i eina d'apoderament col·lectiu. Els hashtags aglutinen a milions de persones amb enorme eficàcia i rapidesa, i tenen la potència per a crear adhesions gairebé instantànies amb una o dues paraules. #MeToo o #Cuéntalo, per exemple, expressen, amb la seua breu crida, una realitat generalitzada: que les dones de tot el món sofreixen assetjament sexual,  i que les agressions i violacions no són fets aïllats.
Per a Sonia Reverter i Maria Medina-Vicent l'etiqueta és energia, reivindicació, alleujament i teràpia. «No sóc l'única» és el sentiment que el seu efecte produeix en moltes dones, la qual cosa augmenta la seua indignació, però minora la solitud i permet que l'activisme no es quede en el digital, sinó que s'organitze i isca als carrers. A més, permet també dir avui, sense por, una cosa que fa dècades semblava impensable: «Sí, jo sóc feminista».
Més informació

Español:
Las profesoras de la Universitat Jaume I Sonia Reverter y Maria Medina-Vicent acaban de publicar El feminismo en 35 hashtags, un libro editado por La Catarata donde repasan las principales campañas feministas desarrolladas en las redes sociales (y en las calles) en los últimos años.
El feminismo está por todas partes. Aparece a diario en los debates políticos, económicos e incluso en los científicos y tecnológicos. Su difusión es una buena noticia, pero también hay que advertir del peligro de que se convierta en un nuevo producto al servicio de la sociedad de consumo, tendencia que, si se impone, podría desactivar su fuerza transformadora.
La originalidad de los hashtag analizados en este libro reside en su poder movilizador, en el uso de las redes sociales (Twitter, fundamentalmente) como altavoz y herramienta de empoderamiento colectivo. Los hashtags aglutinan a millones de personas con enorme eficacia y rapidez, y tienen la potencia para crear adhesiones casi instantáneas con una o dos palabras. #MeToo o #Cuéntalo, por ejemplo, expresan, con su breve llamada, una realidad generalizada: que mujeres de todo el mundo sufren acoso sexual, que las agresiones y violaciones no son hechos aislados.
Para Sonia Reverter y Maria Medina-Vicent el hashtag es energía, reivindicación, alivio y terapia. «No soy la única» es el sentimiento que su efecto produce en muchas mujeres, lo que aumenta su indignación, pero aminora la soledad y permite que el activismo no se quede en lo digital, sino que se organice y salte a las calles. Además, permite también decir hoy, sin miedo, algo que hace décadas parecía impensable: «Sí, yo soy feminista».
Más información