Valencià:
Un dels moments més esperat de la XII edició del ComLoc 2013 ha sigut la taula redona on un grup de treballadors de l'ens extint van poder donar a conèixer la seua experiència davant un auditori que va escoltar algunes de les seues declaracions. Frederic Ferri, una de les cares més conegudes del mitjà per ser el presentador dels informatius durant un llarg període, va declarar que «les paraules suborn i Gürtel, van estar prohibides en RTVV fins l'arribada de Rosa Vidal». De la mateixa manera, Vicent Mifsud, periodista i vicepresident del Comitè d'empresa, va assegurar que des dels últims anys, «la mort de Canal 9 va ser procés premeditat». En aqueixa línia, també va assegurar que en el present exercici i al junt a l'equip de l'última directora de l'ens, Rosa Vidal, «l'any 2013 anàvem a tancar-lo sense pèrdues, seria el primer en tota la història de RTVV que ocorreria açò, i ens han robat la possibilitat».


	Tots els ponents van donar la seua visió davant un esdeveniment que com la periodista Lola Bañón va qualificar és «un atemptat contra la llibertat d'informació propi d'un estat totalitarista». La major part dels convidats, malgrat estar vinculats a RTVV, van mostrar la seua desafecció amb els continguts i el tractament informatiu qualificant-lo de «manipulat», «altaveu del PP». La exdirectora de l'ens, Rosa Vidal, també es va acostar al Paranimf per a escoltar les paraules de l'equip i va voler donar la seua opinió sobre l'últim any de vida de la radiotelevisió. «Em vaig plantejar el repte de gestionar bé l'ens, però em vaig trobar una plantilla desesperada i traumatitzada després d'un any d'un ERO atroç. D'altra banda, no és veritat que ningú vera Canal 9 perquè les audiències dels informatius oscil·laven entre el 12% i el 13%, per no parlar d'altres programes com a L’Alqueria Blanca que arribaven al 15%».«A més una televisió pública hauria de fer-se sense ingerència política» va afegir Vidal.


	En la vesprada del dilluns també va haver-hi espai perquè un dels acadèmics de major prestigi dels estudis en Comunicació a Espanya, Emili Prado i Picó, catedràtic de Comunicació Audiovisual i Publicitat de la Universitat Autònoma de Barcelona, exposara la seua ponència que portava per títol «Indispensabilitat de la televisió pública en l'escenari convergent». En ella va explorar les noves formes de consum televisiu com «l'ús de la segona pantalla quan veiem la televisió», és a dir, el consum estandarditzat de veure un programa en televisió i amb una altra pantalla, la del telèfon mòbil, tauleta o portàtil, participar en els concursos que es plantegen en la televisió, participar en el debat de les xarxes socials d'allò que veiem en la pantalla principal, etc… També va tenir paraules per al cas concret de RTVV i va mantenir que el cas valencià, no és una erosió puntual, si no que «les polítiques dutes a terme sobre el servei públic intenten convertir els mitjans públics en alguna cosa residual dins de la graella». També va sostenir que «el que ha ocorregut amb Canal 9 és un cas extrem de gubernamentalització d'una televisió pública». «Els polítics que tenim són pluralistes agnòstics que nomenen als membres del Consell d'Administració basant-se en quotes de partit i no en capacitats tècniques i professionals» va matisar.

Español:
Uno de los momentos más esperado de la XII edición del ComLoc 2013 ha sido la mesa redonda donde un grupo de trabajadores del ente extinto pudieron dar cuenta de su experiencia ante un auditorio que escuchó algunas de sus declaraciones. Frederic Ferri, una de las caras más conocidas del medio por ser el presentador de los informativos durante un largo período, declaró que «las palabras soborno y Gürtel, estuvieron prohibidas en RTVV hasta la llegada de Rosa Vidal». Del mismo modo, Vicent Mifsud, periodista y vicepresidente del Comité de Empresa, aseguró que desde los ultimos años, «la muerte de Canal 9 fue proceso premeditado». En esa línea, también aseguró que en el presente ejercicio y junto al equipo de la última directora del ente, Rosa Vidal, «el año 2013 íbamos a cerrarlo sin pérdidas, sería el primero en toda la historia del RTVV que ocurriría esto, y nos han robado la posibilidad».


	Todos los ponentes dieron su visión ante un acontecimiento que como la periodista Lola Bañón  calificó es «un atentado contra la libertad de información propio de un estado totalitarista». La mayor parte de los invitados, pese a estar vinculados a RTVV, mostraron su desafección con los contenidos y el tratamiento informativo calificándolo de «manipulado», «altavoz del PP». La exdirectora del ente, Rosa Vidal, también se acercó al Paranimf para escuchar las palabras del equipo y quiso dar su opinión sobre el último año de vida de la radiotelevisión.  «Me planteé el reto de gestionar bien el ente, pero me encontré una plantilla desesperada y traumatizada después de un año de un ERE atroz. Por otro lado, no es verdad que nadie viera Canal 9 porque las audiencias de los informativos oscilaban entre el 12% y el 13%, por no hablar de otros programas como L’Alqueria Blanca que llegaban al 15%».«Además una televisión pública debería hacerse sin injerencia política» añadió Vidal.


	En la tarde del lunes también hubo espacio para que uno de los académicos de mayor prestigio de los estudios en Comunicación en España, Emili Prado i Picó, catedrático de Comunicación Audiovisual y Publicidad de la Universitat Autònoma de Barcelona, expusiera su ponencia que llevaba por título  «Indispensabilidad de la televisión pública en el escenario convergente». En ella exploró las nuevas formas de consumo televisivo como «el uso de la segunda pantalla cuando vemos la televisión», es decir, el consumo estandarizado de ver un programa en televisión y con otra pantalla, la del teléfono móvil, tablet o portátil, participar en los concursos que se plantean en la televisión, participar en el debate de las redes sociales de aquello que vemos en la pantalla principal, etc… También tuvo palabras para el caso concreto de RTVV y mantuvo que el caso valenciano, no es una erosión puntual, si no que «las políticas llevadas a cabo sobre el servicio público intentan convertir los medios públicos en algo residual dentro de la parrilla». También sostuvo que «lo que ha ocurrido con Canal 9 es un caso extremo de gubernamentalización de una televisión pública». «Los políticos que tenemos son pluralistas agnósticos que nombran a los miembros del Consejo de Administración basándose en cuotas de partido y no en capacidades técnicas y profesionales» matizó.