Valencià:
Una investigació pionera de la Universitat Jaume I ha analitzat l’impacte conjunt de dos estressos fonamentals vinculats amb el canvi climàtic sobre el conreu de cítrics: la sequera i la calor, amb l’objectiu d’avançar en la formulació d’eines per a afrontar l’escalfament global. Els resultats del treball s’acaben de publicar en la revista BMC Plant Biology.
La falta de recursos hídrics i les elevades temperatures han estat estudiades tradicionalment «de forma aïllada, però hem de tenir en compte que les condicions adverses es donen a la natura simultàniament. Per aquest motiu, vam decidir combinar ambdós estressos i comprovar-ne els efectes», assenyala una de les autores de la recerca, Sara Izquierdo Zandalinas, investigadora del Departament de Ciències Agràries i del Medi Natural.
Aquest treball ha aprofundit en l’impacte de la sequera i la calor sobre paràmetres fisiològics i de regulació hormonal en els dos patrons més comuns utilitzats en citricultura, el peu Citrange Carrizo i el mandarí Cleopatra. Una de les conclusions més importants de l’estudi és que el peu Citrange Carrizo –l’emprat en la major part de les varietats citrícoles conreades al camp valencià– sembla ser més tolerant a la combinació de sequera i calor que el Cleopatra. 
«Les principals causes d’aquesta major tolerància apunten a un augment de la transpiració, que donaria lloc a una menor temperatura de les fulles, unida a una menor incidència d’estrès oxidatiu», argumenta el professor i investigador del mateix departament Vicent Arbona.
A més, els resultats hormonals d’aquest estudi indiquen que les respostes dels cítrics a la combinació de sequera i calor «són específiques i no merament un efecte additiu dels estressos aïllats», afegeix Arbona.
TARONGERS MÉS ADAPTATS AL CLIMA EXTREM
Aquest estudi de la Universitat Jaume I constitueix una aproximació inicial per a saber «cap a on han d’avançar els patrons de cítrics amb factors reals perquè tinguen una major resistència a les condicions climàtiques més extremes que es preveuen per a l’àrea mediterrània», explica Sara Izquierdo, qui subratlla les possibilitats que ofereixen les tècniques de millora genètica i els cultius biotecnològics.
El professor Vicent Arbona i la investigadora Sara Izquierdo Zandalinas estan adscrits al Departament de Ciències Agràries i del Medi Natural de la Universitat Jaume I. Desenvolupen la seua recerca en el grup d’investigació Ecofisiologia i Biotecnologia dirigit pel catedràtic Aurelio Gómez Cadenas. Entre les principals línies d’investigació d’aquest grup destaquen les respostes i els mecanismes de tolerància dels cítrics i altres cultius a estressos abiòtics, com ara les sequeres, les inundacions o la salinitat, i el seu control hormonal. A més, el grup aplica tècniques de biotecnologia com el cultiu in vitro i determina els canvis metabòlics de les plantes en resposta a l’estrès.
Videonotícia a CiènciaUJI TV
Zandalinas, S.I.; Rivero, R.M.; Martínez, V.; Gómez-Cadenas, A.; Arbona, V. (2016): «Tolerance of citrus plants to the combination of high temperatures and drought is associated to the increase in transpiration modulated by a reduction in abscisic acid levels». BMC Plant Biology, 16, 105.

Español:
Una investigación pionera de la Universitat Jaume I ha analizado el impacto conjunto de estreses fundamentales vinculados con el cambio climático sobre el cultivo de cítricos: la sequía y el calor, con el objetivo de avanzar en la formulación de herramientas para afrontar el calentamiento global. Los resultados del trabajo se acaban de publicar en la revista BMC Plant Biology.
La falta de recursos hídricos y las elevadas temperaturas han sido estudiadas tradicionalmente «de forma aislada, pero debemos tener en cuenta que las condiciones adversas se dan en la naturaleza simultáneamente. Por este motivo, decidimos combinar ambos estreses y comprobar sus efectos», señala una de las autoras de la investigación, Sara Izquierdo Zandalinas, investigadora del Departamento de Ciencias Agrarias y del Medio Natural.
Este trabajo ha profundizado en el impacto de la sequía y el calor sobre parámetros fisiológicos y de regulación hormonal en los dos patrones más comunes utilizados en citricultura, el pie Citrange Carrizo y el mandarino Cleopatra. Una de las conclusiones más importantes del estudio es que el pie Citrange Carrizo –el empleado en la mayor parte de las variedades citrícolas cultivadas en el campo valenciano– parece ser más tolerante a la combinación de sequía y calor que el Cleopatra.
«Las principales causas de esta mayor tolerancia apuntan a un aumento de la transpiración, que daría lugar a una menor temperatura de las hojas, unida a una menor incidencia de estrés oxidativo», argumenta el profesor e investigador del mismo departamento Vicent Arbona.
Además, los resultados hormonales de este estudio indican que las respuestas de los cítricos a la combinación de sequía y calor «son específicas y no meramente un efecto aditivo de los estreses aislados», añade Arbona.
NARANJOS MÁS ADAPTADOS AL CLIMA EXTREMO
Este estudio de la Universitat Jaume I constituye una aproximación inicial para saber «hacia dónde tienen que avanzar los patrones de cítricos con factores reales para que tengan una mayor resistencia a las condiciones climáticas más extremas que se preveen para el área mediterránea», explica Sara Izquierdo, quien subraya las posibilidades que ofrecen las técnicas de mejora genética y los cultivos biotecnológicos.
El profesor Vicent Arbona y la investigadora Sara Izquierdo Zandalinas están adscritos al Departamento de Ciencias Agrarias y del Medio Natural de la Universitat Jaume I. Desarrollan su investigación en el grupo de Ecofisiología y Biotecnología dirigido por el catedrático Aurelio Gómez Cadenas. Entre las principales líneas de investigación de este grupo destacan las respuestas y los mecanismos de tolerancia de los cítricos y otros cultivos a estreses abióticos, como las sequías, las inundaciones o la salinidad, y su control hormonal. Además, el grupo aplica técnicas de biotecnología como el cultivo in vitro y determina los cambios metabólicos de las plantas en respuesta al estrés.
Videonoticia en CiènciaUJI TV
Zandalinas, S.I.; Rivero, R.M.; Martínez, V.; Gómez-Cadenas, A.; Arbona, V. (2016): «Tolerance of citrus plants to the combination of high temperatures and drought is associated to the increase in transpiration modulated by a reduction in abscisic acid levels». BMC Plant Biology, 16, 105.