Valencià:
La presidenta de CRUE i rectora de la Universitat Jaume I, Eva Alcón, ha sigut l'encarregada de clausurar el curs «Ciència i polítiques públiques» de la Universitat d'Estiu de l'UJI, en el qual ha quedat de manifest la necessitat d'aproximar i vincular la ciència a l'administració perquè es tinga en compte la comunitat científica a l'hora de prendre decisions i legislar en un moment complex i volàtil com l'actual. La rectora de l'UJI ha destacat en la seua exposició que «només a través del suport a les ciències podrem establir el progrés social i econòmic».
Amb anterioritat a l'acte de clausura, Ximo Puig, ambaixador d'Espanya davant l'OCDE i expresident de la Generalitat, ha realitzat l'última intervenció de les jornades en la qual ha destacat que «quan no s'incorpora l'evidència científica a les decisions que s'han de prendre, es produeixen males eleccions». Puig ha impartit la conferència «Millors polítiques (amb ciència) per a una vida millor. Una visió des de l'OCDE» i ha assegurat que «un polític que improvisa és un perill, i la base per a encertar és el procés valoratiu i el seu suport en la ciència», i ha recordat el treball que es va fer des del govern valencià durant la pandèmia. L'ambaixador d'Espanya en l'OCDE ha fet referència a l'actual moment de la política i de la societat davant el qual ha apuntat que «el pitjor enemic de la ciència és el populisme, i davant d'això tenim el repte d'aconseguir que no es minimitze el valor del científic», per la qual cosa «el paper actual de la universitat és més important que mai, i per això no pot abdicar de la seua funció davant la societat enmig dels atacs que pateix la ciència», ha explicat.
Durant la celebració del fòrum, experts, assessors, acadèmics i científics han donat a conéixer la seua experiència en diversos àmbits com són la recentment creada Oficina Nacional d'Assessorament Científic (ONAC), dependent de la Presidència del Govern, i l'Oficina de Ciència i Tecnologia del Congrés dels Diputats (Oficina C), que serveixen d'òrgan assessor per a l'Executiu i per als 350 diputats que integren el Congrés a l'hora de decidir o debatre sobre diferents temàtiques.
Precisament, l'Oficina C va ser l'eix a partir del qual ha girat la primera taula redona que s'ha desenvolupat durant la jornada sobre «La ciència per a la democràcia: possibilitats i dificultats». Aquesta ha tingut com a participants Maite Iriondo de Hond, tècnica d'evidència científica i tecnològica de la Fundació Espanyola per a la Ciència i Tecnologia (FECYT); Cristina Fernández García, tècnica de connexió amb la comunitat científica i la societat de la Fundació Espanyola per a la Ciència i Tecnologia (FECYT); Silvia Carrascal Domínguez, rectora de la Universidad San Jorge; i Miguel Ángel Castro Arroyo, rector de la Universitat de Sevilla, i ha sigut moderada per Jesús Lancis Sáez, vicerector d'Investigació de la Universitat Jaume I.
Durant la seua intervenció, Maite Iriondo, membre de l'Oficina C, ha ressaltat «la importància de tenir coneixement sobre els temes que es debaten i es tracten en el Congrés i també a l'hora de legislar». En aquest sentit, Cristina Fernández, ha explicat que es treballa estretament amb els diputats i la comunitat científica a través d'un programa de connexió, anomenat d'aparellament, «la qual cosa ajuda els científics a conéixer millor com es treballa en el Congrés dels Diputats per a poder realitzar millor el seu treball». Iriondo ha explicat que el funcionament d'aquest òrgan «és una demostració que l'assessorament científic està creixent i acostant la ciència a les tasques parlamentàries».
La jornada ha tingut també una taula redona sobre «Assessorar des de l'acadèmia: experiències en l'àmbit legislatiu i universitari», en la qual han participat Xavier Querol, professor d'Investigació del CSIC en l'Institut de Diagnosi Ambiental i Estudis de l'Aigua IDAEA-CSIC i doctor honoris causa de la Universitat Jaume I, i Ana Lluch, PDI emèrita de la Universitat de València i doctora honoris causa de la Universitat Jaume I, que han participat en assessoraments amb diferents governs estatals i autonòmics sobre diversos temes com el medi ambient o el càncer. Querol ha manifestat que «les píndoles de ciència són necessàries per a assessorar els polítics sobre les decisions que han de prendre» i ha expressat que «el més lògic, una vegada els polítics conegueren l'informe dels científics, seria que preguntaren què podem fer al respecte». Al mateix temps, ha reivindicat que «la transferència de coneixement després des de la universitat no està prou valorada». Per part seua, Ana Lluch ha relatat com el desenvolupament i la transferència del coneixement des de la universitat li va servir per a crear el Circuit Ràpid Oncològic (CRO), un programa que la Conselleria de Sanitat de la Generalitat Valenciana va validar per a disminuir el temps de resposta davant els casos de càncer.

Español:
La presidenta de CRUE y rectora de la Universitat Jaume I, Eva Alcón, ha sido la encargada de clausurar el curso «Ciencia y políticas públicas» de la Universitat d'Estiu de la UJI, en el que ha quedado de manifiesto la necesidad de aproximar y vincular la ciencia a la Administración para que se tenga en cuenta a la comunidad científica a la hora de tomar decisiones y legislar en un momento complejo y volátil como el actual. La rectora de la UJI ha destacado en su exposición que «solo a través del apoyo a las ciencias podremos establecer el progreso social y económico».
Con anterioridad al acto de clausura, Ximo Puig, embajador de España ante la OCDE y expresidente de la Generalitat, ha realizado la última intervención de las jornadas en la que ha destacado que «cuando no se incorpora la evidencia científica a las decisiones que se han de tomar, se producen malas elecciones». Puig ha impartido la conferencia «Mejores políticas (con ciencia) para una vida mejor. Una visión desde la OCDE» y ha asegurado que «un político que improvisa es un peligro, y la base para acertar es el proceso valorativo y su apoyo en la ciencia» y ha recordado el trabajo que se hizo desde el gobierno valenciano durante la pandemia. El embajador de España en la OCDE ha hecho referencia al actual momento de la política y de la sociedad ante lo que ha apuntado que «el peor enemigo de la ciencia es el populismo, y ante ello tenemos el reto de conseguir que no se minimice el valor del científico», por lo que «el papel actual de la universidad es más importante que nunca, y por ello no puede abdicar de su función ante la sociedad en medio de los ataques que sufre la ciencia», ha explicado.
Durante la celebración del foro expertos, asesores, académicos y científicos han dado a conocer su experiencia en diversos ámbitos como son la recientemente creada Oficina Nacional de Asesoramiento Científico (ONAC), dependiente de presidencia del Gobierno, y la Oficina de Ciencia y Tecnología del Congreso de los Diputados (Oficina C), que sirven de órgano asesor para el Ejecutivo y para los 350 diputados que integran el Congreso a la hora de decidir o debatir sobre diferentes temáticas.
Precisamente, la Oficina C fue el eje a partir del cual ha girado la primera mesa redonda que se ha desarrollado durante la jornada sobre «La ciencia para la democracia: posibilidades y dificultades». Esta ha tenido como participantes a Maite Iriondo de Hond, técnica de evidencia científica y tecnológica de la Fundación Española para la Ciencia y Tecnología (FECYT); Cristina Fernández García, técnica de conexión con la comunidad científica y la sociedad de la Fundación Española para la Ciencia y Tecnología (FECYT); Silvia Carrascal Domínguez, rectora de la Universidad San Jorge; i Miguel Ángel Castro Arroyo, rector de la Universidad de Sevilla, y ha sido moderada por Jesús Lancis Sáez, vicerrector de Investigación de la Universitat Jaume I.
Durante su intervención, Maite Iriondo, miembro de la Oficina C, ha resaltado «la importancia de tener conocimiento sobre los temas que se debaten y se tratan en el Congreso y también a la hora de legislar». En este sentido, Cristina Fernández, ha explicado que se trabaja codo con codo con los diputados y la comunidad científica a través de un programa de conexión, llamado de emparejamiento, «lo que ayuda a los científicos a conocer mejor cómo se trabaja en el Congreso de los Diputados para poder realizar mejor su trabajo». Iriondo ha explicado que el funcionamiento de este órgano «es una demostración de que el asesoramiento científico está creciendo y acercando la ciencia a las tareas parlamentarias».
La jornada ha tenido también una mesa redonda sobre «Asesorar desde la academia: experiencias en el ámbito legislativo y universitario», en la que han participado Xavier Querol, profesor de Investigación del CSIC en el Institut de Diagnosi Ambiental i Estudis de l'Aigua, IDAEA-CSIC, y doctor honoris causa de la Universitat Jaume I, y Ana Lluch, PDI emérita de la Universitat de València y doctora honoris causa de la Universitat Jaume I, que han participado en asesoramientos con diferentes gobiernos estatales y autonómicos sobre diversos temas como el medio ambiente o el cáncer. Querol ha manifestado que «las píldoras de ciencia son necesarias para asesorar a los políticos sobre las decisiones que deben tomar» y ha expresado que «lo lógico una vez los políticos conociesen el informe de los científicos sería que preguntaran qué pueden hacer al respecto». Al mismo tiempo, ha reivindicado que «la transferencia de conocimiento después desde la universidad no está suficientemente valorada». Por su parte, Ana Lluch ha relatado cómo el desarrollo y la transferencia del conocimiento desde la universidad le sirvió para crear el Circuito Rápido Oncológico (CRO), un programa que la Conselleria de Sanidad de la Generalitat Valenciana validó para disminuir el tiempo de respuesta ante los casos de cáncer.