Valencià:
La Universitat Jaume I ha celebrat una jornada internacional sobre procés penal sota el títol «Víctima, criminalitat organitzada i corrupció» en la qual s’ha abordat la corrupció, el crim organitzat i l’extremisme, les reformes substantives en matèria de corrupció pública o la situació i el tractament de la corrupció en països com Itàlia i Alemanya.
La jornada s’ha iniciat amb la intervenció de Marisa Cuerda, catedràtica de Dret Penal de l’UJI, que ha assenyalat que el problema de la proliferació de la corrupció i de les absolucions i condemnes indulgents no està en el Codi Penal. «Tenim tipus més que suficients per a condemnar, els problemes són uns altres com ara la carència de mecanismes administratius de control eficaços o, quan aquests fallen, comptar amb mecanismes processals àgils» ha afirmat la catedràtica.
Així mateix, ha afegit que hi ha una manifesta insuficiència de mitjans en els organismes destinats a combatre la corrupció amb una fiscalia anticorrupció que ha assumit més competències i que té la mateixa plantilla que en 1995 i altres unitats que col·laboren, com l’Agència Tributària o la Policia Nacional, que tan sols compten amb 10 funcionaris cadascuna per a aquesta tasca.
Pel que fa a les reformes introduïdes per la Llei Orgànica 1/2015, ha explicat que contemplen l’augment de les penes, la introducció d’una nova figura de finançament il·legal de partits polítics o la configuració de la malversació com una modalitat d’administració deslleial. «S’han augmentat les penes amb l’objectiu declarat d’augmentar la prescripció però el que s’ha de fer no és que els delictes prescriguen més tard sinó investigar-los amb major celeritat. Pel que fa a l’administració deslleial, aquesta no castiga els casos d’ineptitud en la gestió de manera que estan encara per provar els avantatges d’aquest canvi» ha apuntat.
Per a concloure, Cuerda ha afirmat que «a Espanya fa falta realitzar reformes harmòniques i no sectorials en els controls administratius previs i en la legislació processal. El procés i el model d’enjudiciament ja no admet més reformes, requereix un canvi radical». En aquest sentit, ha explicat que no sols és necessari aquest canvi pels efectes que té sobre la pena, sinó per l’efecte en la prevenció general intimidatòria i també en la prevenció general positiva perquè la falta de condemnes o les condemnes indulgents provoquen una falta de confiança del ciutadà en les institucions i en el model democràtic i, per tant, en l’estat de dret.
Pel que fa a la corrupció i el crim organitzat, el catedràtic José Luis González Cussac ha afirmat que «el Dret penal i el Dret processal poden arreglar certes parts d’aquest fenomen però, per a això, primer ha d’haver un funcionament adequat de l’administració pública». Així, ha explicat que el Dret Penal en aquestes matèries és extremadament depenent del Dret administratiu i això significa que tècnicament les figures de delicte i, per tant, les investigacions penals, han d’enfrontar-se a una relaxació pel que fa a la tipificació, una remissió continua al dret administratiu o problemes de retroactivitat.
Així mateix, ha fet referència a dos fenòmens no propis del Dret penal que encara han augmentat més la complexitat en les investigacions i incrementen les dificultats tècniques com és el fet que les administracions públiques hagen externalitzat serveis públics a empreses mixtes o privades i la desregularització, que suavitza tota una sèrie de controls previs administratius. «Al marge de les deficiències pròpies de caràcter processal i de la falta de dotació en els cossos de l’administració també tenim dificultats tècnic-jurídiques» ha assenyalat.
D’altra banda, ha fet referència al Pacte estatal contra la corrupció que es va signar el passat 9 de desembre amb més de 200 mesures que diversos col·lectius de la societat civil proposaven per a reduir la corrupció a Espanya. «Quasi tots els partits polítics l’han signat però hi ha una dada molt significativa i és que els grans partits no estan d’acord en la reducció dels llocs de lliure designació en l’administració» ha apuntat. En aquest sentit ha assenyalat que els estudis de qualitat revelen que el 30% dels empleats públics espanyols són de lliure designació. Relacionat amb això, ha fet referència al problema de les captures de polítiques públiques, és a dir, determinats sectors aconsegueixen que el diners públics dels pressupostos generals es gasten en aquests àmbits, en el cas d’Espanya l’obra pública, i no en altre tipus de serveis.  
Per a finalitzar, ha afirmat que Espanya té un greu problema de rentat de diners. «Tot el Mediterrani espanyol és una immensa rentadora de la criminalitat organitzada de tot el món» ha apuntat. Així, ha explicat que Espanya té una gran connexió entre el crim organitzat i determinada classe política en l’àmbit local i que aquesta «destrossa» en tot el Mediterrani espanyol i ja en part de l’Atlàntic i el Cantàbric no es deu a qüestions locals sinó que es vincula a una penetració i un domini institucional de crim organitzat. «Aquesta penetració pot ser letal per a les institucions democràtiques» ha conclòs.

Español:
La Universitat Jaume I ha celebrado una jornada internacional sobre proceso penal bajo el título «Víctima, criminalidad organizada y corrupción» en la que se ha abordado la corrupción, el crimen organizado y el extremismo, las reformas sustantivas en materia de corrupción pública o la situación y el tratamiento de la corrupción en países como Italia y Alemania.
La jornada se ha iniciado con la intervención de Marisa Cuerda, catedrática de Derecho Penal de la UJI, quien ha señalado que el problema de la proliferación de la corrupción y de las absoluciones y condenas indulgentes no está en el Código Penal. «Tenemos tipos más que suficientes para condenar, los problemas son otros como la carencia de mecanismos administrativos de control eficaces o, cuando estos fallan, contar con mecanismos procesales ágiles» ha afirmado la catedrática. 
Asimismo, ha añadido que hay una manifiesta insuficiencia de medios en los organismos destinados a combatir la corrupción con una fiscalía anticorrupción que ha asumido más competencias y que tiene la misma plantilla que en 1995 y otras unidades que colaboran, como la Agencia Tributaria o la Policía Nacional, que tan sólo cuentan con 10 funcionarios cada una para esta tarea.
En cuanto a las reformas introducidas por la Ley Orgánica 1/2015, ha explicado que contemplan el aumento de las penas, la introducción de una nueva figura de financiación ilegal de partidos políticos o la configuración de la malversación como una modalidad de administración desleal. «Se han aumentado las penas con el objetivo declarado de aumentar la prescripción pero lo que se tiene que hacer no es que los delitos prescriban más tarde sino investigarlos con mayor celeridad. En cuanto a la administración desleal, esta no castiga los casos de ineptitud en la gestión de forma que están todavía por ver las ventajas de este cambio» ha apuntado.
Para concluir, Cuerda ha afirmado que «hace falta en España realizar reformas armónicas y no sectoriales en los controles administrativos previos y en la legislación procesal. El proceso y el modelo de enjuiciamiento ya no admite más reformas, requiere un cambio radical». En este sentido, ha explicado que no sólo es necesario este cambio por los efectos que tiene sobre la pena sino por el efecto en la prevención general intimidatoria y también en la prevención general positiva porque la falta de condenas o las condenas indulgentes provocan una falta de confianza del ciudadano en las instituciones y en el modelo democrático y, por lo tanto, en el estado de derecho.
En cuanto a la corrupción y el crimen organizado, el catedrático José Luis González Cussac ha afirmado que «el Derecho penal y el Derecho procesal pueden arreglar ciertas partes de este fenómeno pero, para ello, primero tiene que haber un funcionamiento adecuado de la administración pública». Así, ha explicado que el Derecho Penal en estas materias es extremadamente dependiente del Derecho administrativo y esto significa que técnicamente las figuras de delito y, por lo tanto, las investigaciones penales, tienen que enfrentarse a una relajación en cuanto a la tipificación, una remisión continúa al derecho administrativo o problemas de retroactividad.
Asimismo, ha hecho referencia a dos fenómenos no propios del Derecho penal que todavía han aumentado más la complejidad en las investigaciones e incrementan las dificultades técnicas como es el hecho de que las administraciones públicas hayan externalizado servicios públicos a empresas mixtas o privadas y la desregularización, que suaviza toda una serie de controles previos administrativos. «Al margen de las deficiencias propias de carácter procesal y de la falta de dotación en los cuerpos de la administración también tenemos dificultades técnico-jurídicas» ha señalado.
Por otro lado, ha hecho referencia al Pacto estatal contra la corrupción que se firmó el pasado 9 de diciembre con más de 200 medidas que varios colectivos de la sociedad civil proponían para reducir la corrupción en España. «Casi todos los partidos políticos lo han firmado pero hay un dato muy significativo y es que los grandes partidos no están de acuerdo en la reducción de los puestos de libre designación en la administración» ha apuntado. En este sentido, ha señalado que los estudios de calidad revelan que el 30% de los empleados públicos españoles son de libre designación. Relacionado con esto, ha hecho referencia al problema de las capturas de políticas públicas, es decir, determinados sectores consiguen que el dinero público de los presupuestos generales se gaste en estos ámbitos, en el caso de España la obra pública, y no en otro tipo de servicios. 
Para finalizar, ha afirmado que España tiene un grave problema de lavado de dinero. «Todo el Mediterráneo español es una inmensa lavadora de la criminalidad organizada de todo el mundo» ha apuntado. Así, ha explicado que España tiene un gran conexión entre el crimen organizado y determinada clase política en el ámbito local y que este «destrozo» en todo el Mediterráneo español y ya en parte del Atlántico y el Cantábrico no se debe a cuestiones locales sino que se vincula a una penetración y un dominio institucional de crimen organizado. «Esta penetración puede ser letal para las instituciones democráticas» ha concluido.