Valencià:
Quins són els interessos als quals ha de respondre la ciència? Quin paper juga la societat en el desenvolupament científic i tecnològic? Qui decideix sobre què i com s’investiga? Són algunes de les qüestions a les quals la recerca i innovació responsables —responsible research and innovation (RRI)— tracta de donar resposta. Impulsada per la Unió Europea, l’RRI reivindica que comunitat científica i societat treballen juntes perquè els processos i resultats de la ciència responguen a les expectatives i valors de la societat. Amb la finalitat d’avançar en el desenvolupament de l’RRI, un equip d’investigadors de la Universitat Jaume I de Castelló ha desenvolupat un model de comunicació ètica de la ciència que reivindica la importància de la comunicació i el diàleg per a aconseguir una ciència responsable.
L’estudi «La comunicació de la recerca i innovació responsable en les unitats de cultura científica i de la innovació: una proposta de model» ha comptat amb el suport de la Fundació Espanyola per a la Ciència i Tecnologia (FECYT) i la col·laboració de la xarxa d’unitats de cultura científica i de la innovació de les universitats i centres de recerca espanyols. A través de l’estudi, l’equip de treball liderat pel catedràtic d’Ètica Domingo García Marzá i el director del Servei de Comunicació i Publicacions de l’UJI, Francisco Fernández Beltrán, i format per Rosana Sanahuja, Susana Barberá i Alicia Andrés, ha desenvolupat un model que posa de manifest com la informació proactiva, l’escolta de les demandes socials, el diàleg i la rendició de comptes resulten aspectes fonamentals per a avançar cap a una ciència més participativa i alineada amb els interessos de la societat.
«La comunicació és el pont que relaciona ciència i ètica», assenyala García Marzá, explicant que des d’una perspectiva ètica «una ciència responsable és aquella que és capaç d’aconseguir l’acord de tots els grups d’interès implicats i afectats per la seua activitat. És una definició abstracta però que a través dels nostres estudis pot convertir-se en una definició operativa que puguem gestionar des de la universitat i els centres de recerca, per a donar resposta a la societat quan ens pregunta què fem en matèria de recerca i innovació i per què ho fem».
El model elaborat ha sigut contrastat amb professionals de les unitats de cultura científica i de la innovació pertanyents a la Xarxa d’UCC+i de la FECYT i amb representants de diversos grups d’interès de la ciència, incloses empreses, administracions, comunitat científica, professionals de la comunicació i societat civil, així com amb diferents experts i expertes en els àmbits de l’ètica, la comunicació, la recerca i la mateixa RRI. «Les enquestes, grups de discussió i panells realitzats amb aquests actors han confirmat el paper clau de la comunicació per a una recerca i innovació responsables», explica Fernández Beltrán.
El paper de les UCC+i
El qüestionari realitzat entre les 70 unitats de cultura científica i de la innovació nacionals revela l’interès d’aquestes per jugar un paper actiu en l’avanç cap a una recerca i innovació responsables. A pesar que la comunicació de la ciència realitzada actualment es basa majoritàriament en un model tradicional d’informació dels resultats de recerca, les enquestes reflecteixen un increment de les accions bidireccionals que cerquen establir un major diàleg i interacció entre ciència i societat.
L’estudi també ha comptat amb la realització de grups de discussió i amb un panell d’experts, en els quals s’ha destacat la importància d’una comunicació accessible, oberta i transparent de la ciència, així com la necessitat d’avançar cap a una major participació de la societat en la investigació i la innovació. No obstant això, les accions realitzades també han posat de manifest l’existència de possibles reticències a l’hora de donar un major protagonisme a la ciutadania en l’àmbit de la ciència, així com la dificultat d’avançar cap a un model que suposa una important ruptura amb els actuals models de comunicació i gestió de la recerca.
En el marc del projecte desenvolupat per investigadors del grup d’Ètica i Responsabilitat Social GERSE i de la UCC+i del Servei de Comunicació de l’UJI es va realitzar el passat 30 de novembre de 2016 la sessió «Aspectes emergents de l’RSU: La recerca i innovació responsables» en el context de les jornades «Noves perspectives en la gestió de la responsabilitat social en les universitats». El projecte es tancarà amb l’edició al mes de gener de dues publicacions en línia i en obert: una publicació acadèmica que arreplegarà l’estudi complet i un llibre divulgatiu sobre la recerca i innovació responsables i el paper de la comunicació per al seu desenvolupament.
Vídeo
Més informació

Español:
¿Cuáles son los intereses a los que debe responder la ciencia? ¿Qué papel juega la sociedad en el desarrollo científico y tecnológico? ¿Quién decide sobre qué y cómo se investiga? Son algunas de las cuestiones a las que la investigación e innovación responsables —responsible research and innovation (RRI)— trata de dar respuesta. Impulsada por la Unión Europea, la RRI reivindica que comunidad científica y sociedad trabajen juntas para que los procesos y resultados de la ciencia respondan a las expectativas y valores de la sociedad. Con el fin de avanzar en el desarrollo de la RRI, un equipo de investigadores de la Universitat Jaume I de Castelló ha desarrollado un modelo de comunicación ética de la ciencia que reivindica la importancia de la comunicación y el diálogo para alcanzar una ciencia responsable.
El estudio «La comunicación de la investigación e innovación responsables en las unidades de cultura científica y de la innovación: una propuesta de modelo» ha contado con el apoyo de la Fundación Española para la Ciencia y Tecnología (FECYT) y la colaboración de la red de unidades de cultura científica y de la innovación de las universidades y centros de investigación españoles. A través de este proyecto, el equipo de trabajo liderado por el catedrático de Ética Domingo García Marzá y el director del Servicio de Comunicación y Publicaciones de la UJI, Francisco Fernández Beltrán, y formado por Rosana Sanahuja, Susana Barberá y Alicia Andrés, ha desarrollado un modelo que pone de manifiesto cómo la información proactiva, la escucha de las demandas sociales, el diálogo y la rendición de cuentas resultan aspectos fundamentales para avanzar hacia una ciencia más participativa y alineada con los intereses de la sociedad.
«La comunicación es el puente que relaciona ciencia y ética», señala García Marzá, explicando que desde una perspectiva ética «una ciencia responsable es aquella que es capaz de conseguir el acuerdo de todos los grupos de interés implicados y afectados por su actividad. Es una definición abstracta pero que, a través de nuestros estudios, puede convertirse en una definición operativa, que podamos gestionar desde la universidad y los centros de investigación, para dar respuesta a la sociedad cuando nos pregunta qué hacemos en materia de investigación e innovación y por qué lo hacemos».
El modelo elaborado ha sido contrastado con profesionales de las unidades de cultura científica y de la innovación pertenecientes a la Red de UCC+i de la FECYT y con representantes de diversos grupos de interés de la ciencia, incluidas empresas, administraciones, comunidad científica, profesionales de la comunicación y sociedad civil, así como con diferentes expertos y expertas en los ámbitos de la ética, la comunicación, la investigación y la propia RRI. «Las encuestas, grupos de discusión y paneles realizados con estos actores han confirmado el papel clave de la comunicación para una investigación e innovación responsables», explica Fernández Beltrán.
El papel de las UCC+i
El cuestionario realizado entre las 70 unidades de cultura científica y de la innovación nacionales revela el interés de las mismas por jugar un papel activo en el avance hacia una investigación e innovación responsables. A pesar de que la comunicación de la ciencia realizada actualmente se basa mayoritariamente en un modelo tradicional de información de los resultados de investigación, las encuestas reflejan un incremento de las acciones bidireccionales que buscan establecer un mayor diálogo e interacción entre ciencia y sociedad.
El estudio también ha contado con la realización de grupos de discusión y con un panel de expertos, en los que se ha destacado la importancia de una comunicación accesible, abierta y transparente de la ciencia, así como en la necesidad de avanzar hacia una mayor participación de la sociedad en la investigación y la innovación. No obstante, las acciones realizadas también han puesto de manifiesto la existencia de posibles reticencias a la hora de dar un mayor protagonismo a la ciudadanía en el ámbito de la ciencia, así como la dificultad de avanzar hacia un modelo que supone una importante ruptura con los actuales modelos de comunicación y gestión de la investigación.
En el marco del proyecto desarrollado por investigadores del grupo de Ética y Responsabilidad Social GERSE y de la UCC+i del Servicio de Comunicación de la UJI se realizó el pasado 30 de noviembre de 2016 la sesión «Aspectos emergentes de la RSU: la investigación e innovación responsables» en el contexto de las jornadas «Nuevas perspectivas en la gestión de la responsabilidad social en las universidades». El proyecto se cerrará con la edición en el mes de enero de dos publicaciones en línea y en abierto: una publicación académica que recogerá el estudio completo y un libro divulgativo sobre la investigación e innovación responsables y el papel de la comunicación para su desarrollo.
Video
Más información