Valencià:
La Universitat Jaume I ha celebrat una jornada sobre el Dret d’Accés a la Informació i el principi de transparència, impulsada pel Consell de Transparència, Accés a la Informació Pública i Bon Govern de la Comunitat Valenciana, en la qual s’han abordat les dificultats del seu desenvolupament i la seua importància per a la millora de la qualitat democràtica.
La jornada s’ha obert amb una taula redona sobre l’abast i els límits del dret d’accés a la informació en la qual ha participat Antonio Troncoso, catedràtic de Dret Constitucional de la Universitat de Cadis, Concepción Barrero; catedràtica de Dret Administratiu de la Universitat de Sevilla, i Ricardo Garcia Macho, president del Consell de Transparència, Accés a la Informació Pública i Bon Govern de la Comunitat Valenciana.
Troncoso ha assenyalat que Espanya ha estat retardada en accés a la informació i transparència fins a 2013, tot i que sí que hi havia fonaments constitucionals per a poder desenvolupar un major dret d'accés a la informació pública. En aquest sentit, ha citat com alguns d'aquests fonaments la garantia que l'administració actue de manera objectiva i imparcial; el dret a la igualtat dels ciutadans i les empreses; el dret de participació política; la llibertat d'informació o la llibertat sindical, entre altres. Així, ha destacat la importància del dret d'accés a la informació pública perquè «és un dels drets estructurals forts perquè permeten garantir una major profunditat en la nostra societat democràtica», ha assenyalat. 
Respecte als límits d'aquest dret, ha explicat que estan en l'àmbit de la seguretat i la defensa, la prevenció de delictes, l'àmbit sancionador administratiu, la propietat intel·lectual i industrial, etc. Segons Troncoso, «els límits són correctes i s'ajusten al conveni del Consell d'Europa, encara que s’hauria de fer una referència més clara al dret a la intimitat».
Per la seua banda, Barrero ha abordat diferents aspectes de la Llei 19/2013, entre els quals ha destacat que no existeix cap restricció respecte al dret d'accés a la informació cap al passat, però hi ha una sentència oposada de l'Audiència Nacional, que es refereix a un període anterior a l'aprovació de la norma, que marcarà l'extensió del dret d'accés, segons el que decidisca finalment el Tribunal Suprem. 
D'altra banda, també ha assenyalat que existeix una problemàtica en les denegacions de sol·licituds d'accés per negació de l'existència d'informació. «La denegació de la sol·licitud ha de fer-se amb una rellevant seguretat, el sol·licitant té dret a una explicació detallada que aqueixa informació no existeix perquè es detecten, sobretot en l'àmbit local, resolucions que afirmen que les informacions són inexistents quan realment és el contrari», ha apuntat. En altres casos, ha assenyalat que el problema és la falta de creació de la informació o la seua conservació. «La garantia del dret d'accés a la informació passa per un avanç en l'elaboració de la informació», ha afirmat. Així mateix, ha assenyalat una altra problemàtica relativa al fet que la informació puga no ser accessible en els termes que se sol·licita perquè és necessari realitzar alguna actuació sobre aquesta informació.
Finalment, García Macho ha destacat la importància del dret d'accés a la informació perquè el ciutadà puga participar en el procés polític i influir-hi. En aquest sentit, ha posat en relleu el dèficit democràtic existent en els països de la Unió Europea i ha apuntat que el mandat representatiu no funciona. Per això, hi ha una deslegitimació del sistema polític i el seu procés. «El ciutadà cerca participar en la vida política, i si a través del mandat representatiu no és possible ho pot fer a través del dret d'accés a la informació i la transparència. En la creació d'una societat civil forta, una opinió pública informada que puga pal·liar el dèficit de no participar suficient i de no poder portar un control de la classe política, juga un paper essencial aquest dret i els consells de transparència», ha afirmat. 
Per a concloure, ha reivindicat el reconeixement d'aquest dret com a fonamental i la necessitat de dotar els consells de transparència de més mitjans, ja que actualment compten amb moltes limitacions perquè «el poder polític ens accepta a contracor i el fet que el dret d'accés a la informació no siga fonamental és una decisió política», ha apuntat.
La inauguració ha sigut a càrrec de la vicerectora de Cultura i Relacions Institucionals de l’UJI, Carmen Lázaro; el degà de la Facultat de Ciències Jurídiques i Econòmiques, José Luis Blasco, i Ricardo García Macho, director de les jornades.

Español:
La Universitat Jaume I ha celebrado una jornada sobre el derecho de acceso a la información y el principio de transparencia, impulsada por el Consejo de Transparencia, Acceso a la Información Pública y Buen Gobierno de la Comunidad Valenciana, en la que se han abordado las dificultades de su desarrollo y su importancia para la mejora de la calidad democrática.
La jornada se ha abierto con una mesa redonda sobre el alcance y los límites del derecho de acceso a la información en la que ha participado Antonio Troncoso, catedrático de Derecho Constitucional de la Universidad de Cádiz; Concepción Barrero, catedrática de Derecho Administrativo de la Universidad de Sevilla, y Ricardo Garcia Macho, presidente del Consejo de Transparencia, Acceso a la Información Pública y Buen Gobierno de la Comunidad Valenciana.
Troncoso ha señalado que España ha estado retrasada en acceso a la información y transparencia hasta 2013, a pesar de que sí que había fundamentos constitucionales para poder desarrollar un mayor derecho de acceso a la información pública. En este sentido, ha citado como algunos de estos fundamentos la garantía de que la administración actúe de manera objetiva e imparcial; el derecho a la igualdad de los ciudadanos y las empresas; el derecho de participación política; la libertad de información o la libertad sindical, entre otros. Así, ha destacado la importancia del derecho de acceso a la información pública porque «es uno de los derechos estructurales fuertes, porque permiten garantizar una mayor profundidad en nuestra sociedad democrática», ha señalado.
Respecto a los límites de este derecho, ha explicado que están en el ámbito de la seguridad y la defensa, la prevención de delitos, el ámbito sancionador administrativo, la propiedad intelectual e industrial, etc. Según Troncoso, «los límites son correctos y se ajustan al convenio del Consejo de Europa, aunque debería hacer una referencia más clara al derecho a la intimidad».
Por su parte, Barrero ha abordado diferentes aspectos de la Ley 19/2013, entre los que ha destacado que no existe ninguna restricción respecto al derecho de acceso a la información hacia el pasado, pero hay una sentencia opuesta de la Audiencia Nacional, que se refiere a un periodo anterior a la aprobación norma, que marcará la extensión del derecho de acceso, según lo que decida finalmente el Tribunal Supremo.
Por otra parte, también ha señalado que existe una problemática en las denegaciones de solicitudes de acceso por negación de la existencia de información. «La denegación de la solicitud debe hacerse con una relevante seguridad, el solicitante tiene derecho a una explicación detallada de que esa información no existe porque se detectan, sobre todo en el ámbito local, resoluciones que afirman que las informaciones son inexistentes cuando realmente es lo contrario», ha apuntado. En otros casos, ha señalado que el problema es la falta de creación de la información o su conservación. «La garantía del derecho de acceso a la información pasa por un avance en la elaboración de la información», ha afirmado. Así mismo, ha señalado otra problemática relativa a que la información pueda no ser accesible en los términos que se solicita porque es necesario realizar alguna actuación sobre ella.
Finalmente, García Macho ha destacado la importancia del derecho de cceso a la información para que el ciudadano pueda participar en el proceso político e influir en él. En este sentido, ha puesto de relieve el déficit democrático existente en los países de la Unión Europea y ha apuntado que el mandato representativo no funciona y, por eso, hay una deslegitimación del sistema político y su proceso. «El ciudadano busca participar en la vida política y si a través del mandato representativo no es posible lo puede hacer a través del derecho de acceso a la información y la transparencia. En la creación de una sociedad civil fuerte, una opinión pública informada que pueda paliar el déficit de no participar suficiente y de no poder llevar un control de la clase política juega un papel esencial este derecho y los consejos de transparencia», ha afirmado.
Para concluir, ha reivindicado el reconocimiento de este derecho como fundamental y la necesidad de dotar a los consejos de transparencia de más medios, ya que actualmente cuentan con muchas limitaciones porque «el poder político nos acepta a regañadientes y el hecho de que el Derecho de Acceso a la Información no sea fundamental es una decisión política», ha apuntado.
La inauguración ha sido a cargo de la vicerrectora de Cultura y Relaciones Institucionales de la UJI, Carmen Lázaro; el decano de la Facultad de Ciencias Jurídicas y Económicas, José Luis Blasco, y Ricardo García Macho, director de las jornadas.