Valencià:
La tesi Ciudades de papel. Etnografía militante sobre la cultura de participación juvenil en la Casa de Joventut La Maranya, defensada en la Universitat Jaume I per Arecia Aguirre García-Carpintero sota la direcció del professorat del Departament d'Educació Lidón Moliner Miravet i Joan A. Traver Martí, constata el valor educatiu de l'associació i el seu paper com a agent educatiu del canvi.
L'estudi s'ha centrat en el valor educatiu de la participació juvenil i a valorar espais invisibilitzats, com són les cases de joventut. En concret, ha analitzat les claus que fan que una casa de joventut es convertisca en agent educatiu de canvi al territori mitjançant una etnografia militant a la Casa de Joventut La Maranya de Benicàssim. A partir de quatre anys de participació militant, eines participatives, recerca inclusiva i un ús biogràfic narratiu de la metodologia, s'ha aconseguit relatar la història de vida de l'associació des de 1996 fins a l'actualitat.
En els resultats de la recerca s'aprecia que les dinàmiques de l'associació compleixen dues parts fonamentals del centre: una més estructural i organitzativa i una altra més relacional i de vida. Ambdues es cuiden a partir de l'engegada de diferents ingredients que possibiliten que La Maranya siga considerada agent educativa de canvi. El valor educatiu de la casa genera un model concret de treball en espais d'oci i temps lliure que permet reelaborar nous models democràtics d'associacionisme juvenil amb les joves com a principals protagonistes, així com reformular les actuals polítiques juvenils.
La recerca naix de la necessitat d'indagar en nous models d'educació no formal amb joves. Per a això s'han analitzat les claus que poden fer que el treball amb joves en una casa de joventut es convertisca en una eina de transformació social com a agent educatiu de canvi al territori. L'estudi s'ha dissenyat per a facilitar els processos de conscienciació, la construcció compartida de coneixement i de significats elaborats per la societat. A més, possibilita l'anàlisi de noves formes d'actuació social més igualitàries, que obren noves propostes de caràcter educatiu i impulsen la construcció d'una societat més participativa, crítica i lliure.
La doctoranda també ha realitzat una acció performativa dins de l'aula on s'ha defensat la tesi que feia referència a La Maranya, la Casa de Joventut, on s'ha construït aquesta tesi doctoral. Per a això s'ha muntat una teranyina de fils vermells de llana i s'han exposat collages amb fotografies sobre la història de vida de l'associació. A més ,la sessió de defensa va finalitzar amb la cançó Un entre tants del grup Soul Atac, ja que aquest lema és el lloc que vol ocupar l'associació, no ser una única i irrepetible, sinó una entre moltes més.
Imatge: La nova doctora juntament amb els seus directors de tesi (Joan A. Traver i Lidón Moliner) i els membres del tribunal (Fátima Pereira (Universitat de Porto); David Poveda (Universitat Autònoma de Madrid) i Anabel Moriña (Universitat de Sevilla).

Español:
La tesis Ciudades de papel. Etnografía militante sobre la cultura de participación juvenil en la Casa de Joventut La Maranya, defendida en la Universitat Jaume I por Arecia Aguirre García-Carpintero bajo la dirección del profesorado del Departamento de Educación, Lidón Moliner Miravet y Joan A. Traver Martí, constata el valor educativo de la asociación y su papel como agente educativo del cambio.
El estudio se ha centrado en el valor educativo de la participación juvenil y en valorar espacios invisibilizados, como las casas de juventud. En concreto, ha analizado las claves que hacen que una casa de juventud se convierta en agente educativo de cambio en el territorio a través de una etnografia militante en la Casa de Joventut La Maranya de Benicàssim. A partir de cuatro años de participación militante, herramientas participativas, investigación inclusiva y un uso biográfico narrativo de la metodología, se ha conseguido relatar la historia de vida de la asociación desde 1996 hasta la actualidad.
En los resultados de la investigación se aprecia que las dinámicas de la asociación cumplen con dos partes fundamentales del centro: una más estructural y organizativa y otra más relacional y de vida. Ambas se cuidan a partir de la puesta en marcha de diferentes ingredientes que posibilitan que La Maranya sea considerada agente educativa de cambio. El valor educativo de la casa genera un modelo concreto de trabajo en espacios de ocio y tiempo libre permitiendo reelaborar nuevos modelos democráticos de asociacionismo juvenil con las jóvenes como principales protagonistas, así como reformular las actuales políticas juveniles.
La investigación nace de la necesidad de indagar en nuevos modelos de educación no formal con jóvenes. Para ello, se han analizado las claves que pueden hacer que el trabajo con jóvenes en una casa de juventud se convierta en una herramienta de transformación social como agente educativo de cambio en el territorio. El estudio se ha diseñado para facilitar los procesos de concientización, la construcción compartida de conocimiento y de significados elaborados por la sociedad. Además, posibilita el análisis de nuevas formas de actuación social más igualitarias, que abren nuevas propuestas de carácter educativo e impulsa la construcción de una sociedad más participativa, crítica y libre.
La doctoranda también ha realizado una acción performativa dentro del aula donde se ha defendido la tesis que hacía referencia a La Maranya, la Casa de Joventut donde se ha construido esta tesis doctoral. Para ello, se ha montado una telaraña de hilos rojos de lana y se han expuesto cuadros collages con fotografías sobre la historia de vida de la asociación. Además, la sesión de defensa ha finalizado con la canción Un entre tants del grupo Soul Atac, porque este lema es el lugar que quiere ocupar la asociación, no ser una única e irrepetible, sino una entre muchas más.
Imagen: La nueva doctora junto con sus directores de tesis (Joan A. Traver y Lidón Moliner) y los miembros del tribunal (Fátima Pereira (Universidad de Porto); David Poveda (Universidad Autónoma de Madrid) y Anabel Moriña (Universidad de Sevilla).