Valencià:
La tesi La organización y la comunicación de congresos en un mundo digital: análisis del impacto de las TIC en la gestión congresual de Castellón de la Plana evidencia la importància que encara tenen els esdeveniments presencials en un entorn comunicatiu dominat per les tecnologies i posa en relleu la importància d'incorporar aquesta eina de relacions públiques en la gestió de la marca i la reputació de tot tipus d'empreses i institucions. La tesi, elaborada per Irene Borén Alfaro, professora associada del departament d'Administració d'Empreses i Màrqueting de la Universitat Jaume I, posa de manifest que l'esdeveniment és un instrument de comunicació que ha d'estar integrat dins del pla de comunicació d'una entitat, aproximant els seus valors intangibles i la seua imatge de marca als seus diferents públics objectius. En aquest sentit, la tesi arreplega que el 89% dels enquestats destaca el paper de les relacions interpersonals i el networking com a principal avantatge dels congressos enfront d'altres eines de comunicació digital i que el 60% dels professionals enquestats, a més, va considerar que no és possible que els congressos virtuals arriben a substituir als congressos tradicionals, donada la riquesa de les experiències sensorials i personals que s'aconsegueixen en l'àmbit físic.
Al llarg d'aquesta recerca doctoral, que ha sigut defensada aquesta setmana a la Universitat Jaume I i que ha obtingut la qualificació d'excel·lent cum laude, la professora Borén ha analitzat durant quatre anys els congressos més importants celebrats en la ciutat de Castelló de la Plana, a través d'una metodologia que ha combinat l'estudi de casos amb entrevistes en profunditat amb responsables de comunicació i gestió de diverses entitats organitzadores d'aquest tipus d'esdeveniments. El tribunal, que ha estat presidit pel catedràtic de Comercialització d'Empreses i Màrqueting de la Universitat Jaume I Javier Sánchez García i format pels professors de l'àrea de Comunicació Audiovisual i Publicitat de les universitats d'Alacant, Fernando Olivares, i Extremadura, Victoria Carrillo, ha destacat l'important treball de la doctoranda a l'hora de traslladar la seua experiència professional en l'àmbit de la gestió d'esdeveniments al món acadèmic. 
Segons ha exposat la doctora Borén, el 84% dels gestors de comunicació i organitzadors d'esdeveniments reconeix que el públic està inundat d'informació digital que en ocasions no pot processar i que «les noves tecnologies a voltes no ajuden, sinó tot el contrari, doncs saturen de missatges sense impacte». En aquest sentit, va destacar que els esdeveniments i, més concretament els congressos, poden ser una eina fonamental per a generar experiències de marca amb els públics de l'empresa. «Si som capaços de crear congressos específicament dissenyats per a aconseguir un objectiu de comunicació, anem a aconseguir un gran impacte en els nostres públics, establint amb ells una relació molt més duradora i fructífera», ha assegurat Borén. 
A més, i com a aportació específica d'aquesta recerca doctoral, que ha sigut dirigida pel doctor Francisco Fernández Beltrán, director de Comunicació de l’UJI i professor del departament de Ciències de la Comunicació, s'ha establert una classificació dels congressos en funció de l'entitat organitzadora que complementa i amplia la plantejada per altres autors, i que segons s'ha destacat suposa una interessant aportació teòrica a l'estudi dels congressos que no s'havia dut a terme abans. Aquesta classificació atén a la varietat d'organismes i institucions que actualment estan legislats a Espanya.
D'altra banda, la tesi analitza el potencial de Castelló com a ciutat receptora de congressos i evidencia les grans potencialitats que té per a acollir aquest tipus de trobades. Amb una mitjana d'assistència per congrés de 455 congressistes, Castelló «pot consolidar-se com una destinació única per a aquest tipus de turisme», ha assegurat Borén. Segons s'ha posat de manifest en la defensa de la tesi, els punts forts de Castelló com a ciutat d'acolliment i celebració de congressos de grandària mitjana són el seu clima excel·lent, l'àmplia i variada oferta de gastronomia, l'oferta d'oci (platges, festivals, compres, etc.) i el moderat cost d'estada en la ciutat. Per contra, els punts febles de la capital de la Plana són la baixa presència de monuments i edificis emblemàtics en el casc històric de la ciutat, la qual cosa genera una pèrdua de l'atractiu, i les dificultats d'accés a la ciutat, que requereix en moltes ocasions el pas per València com a destinació intermèdia. Aquest dèficit de connexions «genera greus problemes a l'hora de celebrar un congrés internacional», ha assegurat Borén.

Español:
La tesis La organización y la comunicación de congresos en un mundo digital: análisis del impacto de las TIC en la gestión congresual de Castellón de la Plana evidencia la importancia que todavía tienen los eventos presenciales en un entorno comunicativo dominado por las tecnologías y pone de relieve la importancia de incorporar esta herramienta de relaciones públicas en la gestión de la marca y la reputación de todo tipo de empresas e instituciones. La tesis, elaborada por Irene Borén Alfaro, profesora asociada del departamento de Administración de Empresas y Marketing de la Universitat Jaume I, pone de manifiesto que el evento es un instrumento de comunicación que debe estar integrado dentro del plan de comunicación de una entidad, aproximando sus valores intangibles y su imagen de marca a sus diferentes públicos objetivos. En este sentido, la tesis recoge que el 89% de los encuestados destaca el papel de las relaciones interpersonales y el networking como principal ventaja de los congresos frente a otras herramientas de comunicación digital y que el 60% de los profesionales encuestados, además, consideró que no es posible que los congresos virtuales lleguen a sustituir a los congresos tradicionales, dada la riqueza de las experiencias sensoriales y personales que se alcanzan en el ámbito físico.
A lo largo de esta investigación doctoral, que ha sido defendida esta semana en la Universitat Jaume I y que ha obtenido la calificación de sobresaliente cum laude, la profesora Borén ha analizado durante cuatro años los congresos más importantes celebrados en la ciudad de Castellón de la Plana, a través de una metodología que ha combinado el estudio de casos con entrevistas en profundidad con responsables de comunicación y gestión de diversas entidades organizadoras de este tipo de eventos. El tribunal, que ha estado presidido por el catedrático de Comercialización de Empresas y Marketing de la Universitat Jaume I Javier Sánchez García y formado por los profesores del área de Comunicación Audiovisual y Publicidad de las universidades de Alicante, Fernando Olivares, y Extremadura, Victoria Carrillo, ha destacado el importante trabajo de la doctoranda a la hora de trasladar su experiencia profesional en el ámbito de la gestión de eventos al mundo académico. 
Según ha expuesto la doctora Borén, el 84% de los gestores de comunicación y organizadores de eventos reconoce que el público está inundado de información digital que en ocasiones no puede procesar y que «las nuevas tecnologías a veces no ayudan, sino todo lo contrario, pues saturan de mensajes sin impacto». En este sentido, destacó que los eventos y, más concretamente los congresos, pueden ser una herramienta fundamental para generar experiencias de marca con los públicos de la empresa. «Si somos capaces de crear congresos específicamente diseñados para alcanzar un objetivo de comunicación, vamos a alcanzar un gran impacto en nuestros públicos, estableciendo con ellos una relación mucho más duradera y fructífera», ha asegurado Borén. 
Además, y como aportación específica de esta investigación doctoral, que ha sido dirigida por el doctor Francisco Fernández Beltrán, director de Comunicación de la UJI y profesor del departamento de Ciencias de la Comunicación, se ha establecido una clasificación de los congresos en función de la entidad organizadora que complementa y amplía la planteada por otros autores, y que según se ha destacado supone una interesante aportación teórica al estudio de los congresos que no se había llevado a cabo antes. Esta clasificación atiende a la variedad de organismos e instituciones que actualmente están legislados en España.
Por otra parte, la tesis analiza el potencial de Castellón como ciudad receptora de congresos y evidencia las grandes potencialidades que tiene para acoger este tipo de encuentros. Con una media de asistencia por congreso de 455 congresistas, Castellón «puede consolidarse como un destino único para este tipo de turismo», ha asegurado Borén. Según se ha puesto de manifiesto en la defensa de la tesis, los puntos fuertes de Castellón como ciudad de acogida y celebración de congresos de tamaño medio son su clima excelente, la amplia y variada oferta de gastronomía, la oferta de ocio (playas, festivales, compras, etc.) y el moderado coste de estancia en la ciudad. Por el contrario, los puntos débiles de la capital de La Plana son la baja presencia de monumentos y edificios emblemáticos en el casco histórico de la ciudad, lo que genera una pérdida del atractivo, y las dificultades de acceso a la ciudad, que requiere en muchas ocasiones el paso por Valencia como destino intermedio. Este déficit de conexiones «genera graves problemas a la hora de celebrar un congreso internacional», ha asegurado Borén.