Bétera incrementa el seu valor patrimonial amb els resultats de les excavacions en la Vila Romana de l'Horta Vella
19 de novembre de 2020

Fa menys d'un mes que l'Ajuntament de Bétera va emprendre la XIII campanya arqueològica en el jaciment romà i visigot de l'Horta Vella de Bétera, habitat entre el segle I i IX d. C. i amb la qual es pretenia equiparar el valor de les termes ja visitables a la zona nord del jaciment encara per descobrir.

Els resultats de la intervenció, que s'ha realitzat en una àrea aproximada de 250 metres quadrats, han superat amb escreix els objectius marcats a l'inici de campanya, on es pretenia documentar els nivells d'ocupació i estructures constructives de l'època alt-imperial en el sector nord del jaciment, zona on la potència estratigràfica era de més de 3 metres.

“Aquesta campanya mostra, una vegada més, el gran valor patrimonial que tenim a Bétera i el llegat que suposa per als nostres veïns i veïnes”, ha afirmat l'Alcaldessa del municipi, Elia Verdevío, en visitar el jaciment aquest mateix matí. Acompanyada pel regidor de Patrimoni, Joaquín Gómez i per alguns membres de l'equip de govern, Elia Verdevío, ha conegut de primera mà gràcies als codirectors de l'excavació, José Luis Jiménez i Josep Burriel, totes les troballes d'aquesta excavació.

Durant la campanya, el més rellevant, ha sigut l'excavació d'un conjunt de set xicotetes dependències de planta quadrada, per a les quals es presumeix un caràcter agrícola, de les quals quatre estan completes i altres tres només parcialment, que obrin a un carrer central empedrat de 10 m de llarg per 1,55 m d'ample, orientada aquest-oest i que ofereix un excel·lent estat de conservació, “digne d'un carrer pompeià”, tal com han coincidit a afirmar l'Arqueòleg, Josep Burriel i el catedràtic d'Arqueologia de la Universitat de València, José Luis Jiménez.

Encara que els treballs finalitzen demà i s'està a costa de la interpretació que puga proporcionar l'estudi dels resultats, els codirectors del projecte, Josep Burriel i José Luis Jiménez, ja parlen que “és evident que aquest sector funcionaria al mateix temps que el conjunt termal presidit per una gran natatio”. Per consegüent, des del punt de vista patrimonial, es tracta d'una important novetat que incrementa el valor d'aquest jaciment de cara al seu museizació.

“Sens dubte, aquesta excavació suposa un complement més al nostre jaciment que atraurà al turisme i que potenciarà el valor arqueològic de Bétera”, ha assenyalat el regidor de Patrimoni, Joaquín Gómez.

Al seu torn, també s'han recuperat objectes de gran interés arqueològic, com és una moneda de Cayo Julio Cesar Octavià, el primer emperador de Roma, que va ser encunyada en la colònia VICTRIX IULIA LEPIDA, després Celsa, en l'actual província de Saragossa; a més de gran quantitat de fragments d'àmfores, de ceràmica comuna, alguns fragments de vidre i objectes de ferro.

L'any vinent 2021 es compleixen 20 anys des de la primera de les campanyes arqueològiques realitzades en la Vila Romana “pel que a més d'afermar el nostre compromís amb el patrimoni històric local volem celebrar aquests 20 anys amb una nova campanya que continue augmentant el patrimoni del poble de Bétera”, ha explicat Elia Verdevio. Un aniversari que es completarà, tal com han anunciat els codirectors, amb una publicació monogràfica del jaciment arqueològic.

En definitiva, més de 1000 metres quadrats d'història que situen a Bétera en el mapa del arqueoturismo i que la situen com un municipi amb història, arrels i un patrimoni de valor incalculable.