Llíria, pionera en el desenvolupament de la bioeconomia circular amb SimBioTIC
09 de novembre de 2017

Un estudi pioner en bioeconomía circular que aborda la viabilitat i rendibilitat econòmica d'aprofitar els residus naturals agroforestales per a la creació de subministrament energètic sostenible, i Llíria com a model d'execució.

Este és l'objectiu principal de SimBioTIC, el projecte desenvolupat per l'Institut ITACA de la Universitat Politècnica de València (UPV), i que ha presentat hui, en el Centre Multiusos de Llíria, els resultats dels seus primers sis mesos d'implementació.

La primera jornada de treball per al seguiment de SimBioTIC ha explicat, en l'obertura, amb la presència de l'alcalde de Llíria, Manolo Civera; la secretària autonòmica d'Economia Sostenible, Sectors productius i Comerç, Blanca Marín; el president de la Diputació de València, Jorge Rodríguez; i la vicerectora dels Campus i Sostenibilitat de la UPV, Marilda Azulay.

Durant l'acte, s'ha presentat el concepte de bioeconomía circular, que consisteix no solament en un model d'estalvi en el subministrament energètic, sinó també la forma de realitzar la transició a un paradigma de creixement basat en la utilització d'energies renovables locals, millorar la qualitat dels serveis públics i les oportunitats d'ocupació en sectors com el forestal i els de gran contingut tecnològic a Llíria.

Per açò, tal com ha afegit l'alcalde Manolo Civera “és un repte municipalista, la millor forma de participar en els objectius del mil•lenni de sostenibilitat, estabilitat i benestar dels nostres ciutadans, al mateix temps que convertim Llíria en una ciutat intel·ligent que aprofita el seu potencial natural per a fer assequible l'energia”.

Eficiència energètica i participació ciutadana

Amb este objectiu, l'equip multidisciplinari de la UPV treballa a convertir a Llíria en una Smart City, la qual cosa significa cobrir quatre eixos d'actuació: la creació d'una plataforma digital de participació ciutadana directa en el procés; el desenvolupament d'una xarxa de districte tèrmic que proveïsca a bona part de la demanda municipal en un anell d'edificis públics; la transició a un nou model energètic que permeta a Llíria participar en el mercat elèctric; i la implementació d'un sistema que controle i quantifique l'impacte de les emissions dels sectors econòmics locals.

“Llíria compta amb tots els condicionants que el nostre equip multidisciplinari busca per a crear un model que permeta convertir els municipis en ciutats intel·ligents, complint amb les exigències europees i els reptes del futur”, ha defensat la vicerectora Marilda Azulay.

Un projecte en desenvolupament

La jornada ha presentat els primers sis mesos de desenvolupament del projecte. “El caràcter realista de la proposta convida al fet que Llíria siga partícip de l'agenda territorial europea, plataformes de col·laboració que permeten construir el model de creixement sostenible del futur”. D'esta manera, la secretària autonòmica Blanca Marín ha volgut incloure a Llíria com a interlocutor de les plataformes de col·laboració europees, que formen l'estratègia RIS3 per a l'especialització intel•ligent per a la transformació econòmica territorial.

“Llíria ha aconseguit el que és més difícil: materialitzar la teoria i cercar els millors aliats per a desenvolupar un projecte que segueix la filosofia de la Diputació, generar en els municipis el canvi que ha de donar-se a nivell global”, ha valorat el president provincial, Jorge Rodríguez.

La trobada s'ha completat amb el desenvolupament de dues taules de treball independents que han abordat tant les oportunitats d'innovació i emprendimiento local del projecte com les plataformes de participació ciutadana.