L’informe Via Universitària alerta de les desigualtats d’accés i reclama polítiques d’equitat, gènere i benestar per a l’estudiantat

## L’informe Via Universitària alerta de les desigualtats d’accés i reclama polítiques d’equitat, gènere i benestar per a l’estudiantat

Imatge d'arxiu d'estudantat assistint a classe en una aula de la Universitat de València

En les conclusions de l’estudi destaquen que la pressió econòmica dificulta l’experiència universitària de l’estudiantat; que la universitat no presencial es consolida i esdevé un model amb identitat pròpia; i que la bretxa de gènere continua present a les aules: biaixos en l’elecció d’estudis, desigualtat en l’ús del temps i expectatives diferenciades.

La **Xarxa Vives d’Universitats** ha presentat els resultats de l’informe ***Via Universitària: Accés, condicions d’aprenentatge, expectatives i retorns dels estudis universitaris (2023-2025)***, un estudi de referència en l’àmbit de l’educació superior. Amb la participació de més de 45.000 alumnes de 20 universitats i 1.700 titulacions del País Valencià, Catalunya, les Illes Balears i Andorra, l’informe ofereix una radiografia detallada de l’experiència universitària actual: des de les condicions de vida i l’organització dels estudis, fins als hàbits culturals, el benestar emocional i les expectatives professionals. Aquesta és la quarta edició i consolida Via Universitària com una de les enquestes més àmplies i rigoroses del sistema universitari europeu, i posa dades al servei de la reflexió i la formulació de polítiques públiques per a una universitat més justa, inclusiva i connectada amb la realitat de l’estudiantat. La direcció científica de l’estudi està formada pels catedràtics de Sociologia de la Universitat de València Antonio Ariño i Ramon Llopis; el catedràtic de Teoria de l’Educació de la Universitat de Barcelona Miquel Martínez, i pel professor d’Economia d’aquesta mateixa universitat Ernest Pons.

**Origen social, equitat i accés desigual**

L’informe revela que l’origen social continua sent un factor determinant per accedir i triar estudis universitaris. La classe social alta representa el 63 % de l’estudiantat de grau i el 61 % del de màster, xifres que evidencien un sistema universitari encara lluny de la plena equitat. A més, l’estudiantat de famílies amb menor nivell formatiu es concentra especialment en àrees com Ciències Socials, Humanitats i Salut, i pateixen més sovint trajectòries acadèmiques complexes o interrompudes per motius econòmics.

**La pressió econòmica, una constant per a l’experiència universitària**

El finançament dels estudis universitaris recau majoritàriament en les famílies, que cobreixen prop del 50 % de les despeses totals. Les beques només representen el 13,9 % dels ingressos, i guanya pes el treball durant el curs (22,2 %). Pel que fa a l’accés a l’habitatge, els resultats mostren com l’accés a la universitat no comporta una emancipació de la casa parental. Així, 6 de cada 10 estudiants viuen a casa dels progenitors o familiars durant l’etapa formativa universitària. També s’identifica un increment del lloguer compartit respecte edicions anteriors (26,4 %). Aquestes dades posen en qüestió la capacitat redistributiva del sistema universitari i en reforcen la dependència de l’entorn socioeconòmic, així com les tensions presents en el mercat immobiliari.

**Bretxa de gènere i desigualtat en l’ús del temps personal**

Tot i que les dones són majoria en la mostra (63 % de l’alumnat), la tria d’estudis continua marcada per estereotips de gènere. Les dones es concentren en àmbits com la Salut i l’Educació, mentre que els hòmens predominen en Enginyeries i àrees tecnològiques amb millors eixides laborals i llocs de poder. A més, l’anàlisi en termes de bretxa de temps dibuixa una realitat on les dones dediquen més temps a l’estudi i a tasques domèstiques, mentre que els hòmens disposen de més temps per a aficions i vida social. Aquesta desigualtat en la distribució del temps s’accentuaria amb l’edat, ampliant la sobrecàrrega de responsabilitats per a les dones.

**La consolidació de l’educació no presencial**

L’estudi també constata la consolidació de la universitat no presencial, amb un 20 % de l’estudiantat enquestat que segueix els estudis íntegrament en línia. Aquest model, que tradicionalment acollia estudiants de trajectòries no convencionals, registra ara un augment notable de jóvens menors de 26 anys. D’aquesta forma, l’ensenyament en línia es consolida com una alternativa real i en creixement, que incorpora dinàmiques pròpies, i vinculada a perfils amb més responsabilitats laborals i familiars.

**Vinculació i participació en la vida universitària**

Una altra de les dades significatives de l’estudi és la baixa participació en la vida universitària: un 80 % de l’estudiantat assegura no haver participat mai en cap òrgan ni entitat associativa. A més, un considerable 22,9 % afirma sentir-se ignorat per les institucions. En canvi, la pràctica esportiva dels estudiants és alta (71 %), però té lloc majoritàriament fora dels campus universitaris.

**Benestar emocional i salut mental: un problema estructural**

El benestar emocional és un altre dels principals reptes detectats a l’informe Via Universitària. Un 26 % dels estudiants declara haver patit ansietat i augmenten els casos amb diagnòstic mèdic, unes dades que es van incrementar durant l’episodi sociosanitari de la pandèmia. L’informe recomana que les universitats incorporen la salut mental com a prioritat, amb més recursos i estratègies preventives.

**Dedicació a l’estudi i metodologies d’innovació docent**

L’estudiantat mostra preferència per metodologies actives i participatives, com el treball individual i l’avaluació contínua. Tot i això, es detecta una reducció del temps dedicat a l’estudi autònom, fet que planteja nous reptes per a la qualitat de l’aprenentatge. L’assistència a classe, però, continua sent alta (88,5 %), desmentint el rumor social que s’ha incrementat l’absentisme a les aules.

**Mobilitat internacional i màsters: una mirada global**

La mobilitat internacional es recupera i supera els nivells prepandèmics: més del 10 % de l’estudiantat ha cursat estades de formació o investigació a l’estranger. En paral·lel, els estudis de màster guanyen pes com a via per a la inserció laboral, amb una creixent presència d’estudiantat internacional (26,3 %). En aquest sentit, s’ha generalitzat la sensació que una adequada inserció laboral requereix d’una titulació de postgrau.

**Via Universitària: l’estudi sobre els estudiants més important de la regió Pirineus-Mediterrània**

La finalitat del programa Via Universitària és conéixer el perfil de l’estudiantat universitari, les seues condicions d’estudi, la satisfacció amb la docència i la vinculació amb la universitat. L’estudi de la Xarxa Vives d’Universitats recull dades sobre les trajectòries de l’estudiantat des d’una triple perspectiva: l’equitat en l’accés i vida en els estudis superiors; la transformació de la realitat dels estudiants com a resultat d’un entorn social cada vegada més divers; i la qualitat de les metodologies d’ensenyament i aprenentatge. Així, Via Universitària s’alinea amb els resultats de l’informe internacional Eurostudent, que recull la mateixa informació en l’àmbit europeu.

Més informació:

Arxivat en:

, Informes
, Estudiant/a

## Altres Notícies

La UV reconeix quatre dècades de lideratge compartit

La UV commemora el 50è aniversari de la Facultat de Farmàcia i Ciències de l’Alimentació

Lliurament dels premis a les 100 millors notes de les PAU i NAU

Cercar

## Cerca avançada

Tipus
Cultura - Altres activitatsCultura - CinemaCultura - Congressos i jornadesCultura - Conferències i debatsCultura - ExposicionsCultura - LletresCultura - MúsicaCultura - PatrimoniCultura - Premis i convocatòriesCultura - Arts escèniquesEsportsEstudisInstitucionalRecercaCultura - Universitat-Societat

---

Formats
EntrevistaOpinióReportatge

Per data (format: dd/mm/aaaa)
Del
Al

S'ha d'omplir els dos camps

Cercar
Cercar