Descriuen una nova microalga a la qual donen el nom de la liquenòloga Eva Barreno

## Descriuen una nova microalga a la qual donen el nom de la liquenòloga Eva Barreno

(D’esquerra a dreta). Salvador Chiva, Isaac Garrido Benavent, Eva Barreno, Ayelén Gázquez, Tamara Pazos, Patricia Moya i César Bordenave.

Personal investigador de l’Institut Cavanilles de Biodiversitat i Biologia Evolutiva (ICBiBE), de l’Institut de Biotecnologia i Biomedicina (BIOTECMED) i del Departament de Botànica i Geologia de la Facultat de Ciències Biològiques de la Universitat de València (UV) ha descrit una nova microalga a la qual s’ha nomenat com *Trebouxia barrenoae*. Rep aquest nom en honor a Eva Barreno, catedràtica emèrita de la UV i reconeguda liquenòloga, els estudis de la qual han contribuït significativament a la comprensió de les interaccions mutualistes en els líquens.

Els líquens són organismes formats per la simbiosi mutualista entre un soci fúngic i diversos fotosintètics, que poden ser microalgues o cianobacteris. Aquesta exitosa associació ha portat el 27% dels fongs coneguts (més de 20.000 espècies) a formar líquens. Encara que els fongs liquenitzats han sigut àmpliament estudiats, els fotobionts no han rebut tanta atenció, amb prop de 200 espècies de microalgues descrites de moment. La nova alga, descrita en un article en la revista “Fottea”, forma part del gènere *Trebouxia*, el més estés, que suposa al voltant del 80% de les microalgues simbionts de líquens.

“Amb un enfocament integrador que combina microscòpia avançada, anàlisis filogenètiques i estudis fisiològics i ecològics, hem conclòs que aquesta microalga s’associa sovint amb líquens que es reprodueixen de manera asexual (el fong i l’alga es dispersen conjuntament) i habita boscos temperats, i regions mediterrànies d’Euràsia, amb una clara afinitat per zones humides i fredes”, explica Tamara Pazos, investigadora de l’Institut Cavanilles i primera signant de l’article.

Segons els estudis fisiològics duts a terme, la microalga *Trebouxia barrenoae* prefereix intensitats de llum altes. La seua descripció té grans implicacions per a futurs estudis de biodiversitat en ecosistemes forestals, i ofereix una comprensió més completa de les simbiosis liquèniques. La descripció d’aquesta microalga eleva la diversitat formalment reconeguda del gènere *Trebouxia* a 32 espècies. En l’estudi han participat, a més de Tamara Pazos, Patricia Moya, Isaac Garrido–Benavent, César D. Bordenave, Ayelén Gazquez i Salvador Chiva.

La nova espècie representa un avanç en el coneixement de les microalgues simbionts en ecosistemes forestals valencians, on es va dur a terme el mostreig de l’estudi. Aquest enfocament multidisciplinari no sols ha permés caracteritzar amb detall la nova espècie descrita, sinó que també reforça la importància d’estudiar i descriure formalment els fotobionts per a comprendre millor la biodiversitat i l’ecologia dels líquens.

Aquest projecte compta amb el suport financer de la Generalitat Valenciana (PROMETEO/2021/005), i del Ministeri de Ciència i Innovació del Govern d’Espanya (PID2021–127087NB–I00).

**Referència article**: Pazos *et al*.: «*Trebouxia barrenoae* sp. nov. (*Trebouxiophyceae, Chlorophyta*), a new lichenized microalga widespread in temperate ecosystems». *Fottea*, Olomouc, 25(1): 68–80, 2025. DOI: 10.5507/fot.2024.010 

**Peu de foto annex**:

* Ultraestructura de *Trebouxia barrenoae* sp. nov. en cultiu mitjançant microscopia òptica. Barra d’ escala: 5 μm.

Imatges: 

Arxivat en:
Producció científica
, Finançament recerca
, Institut Cavanilles de Biodiversitat i Biologia Evolutiva
, Botànica i Geologia
, Cultura Científica
, Institut Universitari de Biotecnologia i Biomedicina (BIOTECMED)
, Internacionalització recerca
, Investigació a la UV
, Difusió i comunicació científica

## Altres Notícies

La Universitat de València convoca la II Jornada de Divulgació de Tesis per a estudiantat predoctoral

Les Illes de Calor Urbanes es monitoraran des de l'espai en una missió de l'ESA liderada científicament pel catedràtic José Antonio Sobrino

El telescopi espacial PLATO de l'ESA completa una fase clau en el seu camí a la recerca d'exoplanetes

Cercar

## Cerca avançada

Tipus
Cultura - Altres activitatsCultura - CinemaCultura - Congressos i jornadesCultura - Conferències i debatsCultura - ExposicionsCultura - LletresCultura - MúsicaCultura - PatrimoniCultura - Premis i convocatòriesCultura - Arts escèniquesEsportsEstudisInstitucionalRecercaCultura - Universitat-Societat

---

Formats
EntrevistaOpinióReportatge

Per data (format: dd/mm/aaaa)
Del
Al

S'ha d'omplir els dos camps

Cercar
Cercar