gplsi/alia_uv huggingface dataset:
La escritora Belén Gopegui visita La Nau de la Universitat

## La escritora Belén Gopegui visita La Nau de la Universitat

Belén Gopegui.

La programación del Aula de Literatura de la Universitat de València continuó el próximo jueves 17 de febrero, a las 19 horas, en el Aula Magna del Centre Cultural La Nau, con la escritora Belén Gopegui, con motivo de la publicación del libro ‘Existiríamos el mar’. El acto, que se enmarcó en el Ciclo Mujeres Creadoras, fue presentado y moderado por Cristina García Pascual, responsable del Aula de Literatura de la Universitat y contó con la participación del periodista y subdirector del diario Levante-EMV, Alfons García.

‘Existiríamos el mar’ (Literatura Random House, 2021) es “un soplo de energía que nos lleva a los caminos donde se unen la fragilidad y la fuerza, lo difícil y lo posible, los nuevos comienzos y formas diferentes de perseverancia y lealtad”. Como toda la obra de la escritora, la lectura de ‘Existiríamos el mar’ tiene un doble interés: como obra literaria y como oportunidad de escuchar una voz original, lúcida e incisiva sobre cuestiones literarias y políticas. Una novela osada y conmovedora de historias comunes donde lo más intenso no reside en lo más oscuro, sino, a veces, en momentos de respeto, apoyo mutuo o rabia compartida.

Belén Gopegui es escritora, novelista y guionista. Su primera novela, ‘La escala de los mapas’, fue editada por Anagrama en 1993 y obtuvo los premios Tigre Juan y el Premio Iberoamericano «Santiago del Nuevo Extremo». Siguieron otros títulos como, ‘Tocarnos la cara’ (1995); ‘La conquista del aire’ (1998); ‘Lo real’ (2001); ‘El lado frío de la almohada’ (2003); ‘El padre de Blancanieves’ (2007); ‘Deseo de ser punk’ (2009 VII Premio de Narrativa Española Dulce Chacón); ‘Acceso no autorizado’ (2011); ‘El comité de la noche’ (2014); ‘Quédate este día y esta noche contigo’ (2017), ‘Ella pisó la luna’ (2019) Además ha escrito los guiones de las películas ‘La suerte dormida’ (2003) de Ángeles González Sinde y ‘El principio de Arquímedes’ (2004) de Gerardo Herrero y la obra teatral ‘Coloquio’ en el libro coral ‘Cuba 2005’, en defensa de la Revolución Cubana. Su última novela es ‘Existiríamos el mar’ .

Archivada en:

, Lletres

## Otras Noticias

Antonio Muñoz Molina y Elvira Lindo clausuran el curso del Aula de Narratives de la Universitat de València

La Universitat de València rinde homenaje a la figura de Lluís Alcanyís en el 525 aniversario del Estudi General

La Universitat de València participa en la 84ª Feria del Libro de Madrid

Cercar

## Búsqueda avanzada

Tipus
Cultura - Otras actividadesCultura - CineCultura - Congresos y jornadasCultura - Conferencias y debatesCultura - ExposicionesCultura - LetrasCultura - MúsicaCultura - PatrimonioCultura - Premios y convocatoriasCultura - Artes escénicasDeportesEstudiosInstitucionalInvestigaciónCultura - Universidad-Sociedad

---

Formats
EntrevistaOpiniónReportaje

Por fecha (formato: dd/mm/aaaa)
Desde
hasta

Se deben rellenar los dos campos

Cercar
Buscar
L’escriptora Belén Gopegui visita La Nau de la Universitat

## L’escriptora Belén Gopegui visita La Nau de la Universitat

Belén Gopegui.

La programació de l'Aula de Literatura de la Universitat de València continua dijous 17 de febrer, a les 19 hores. Ho va fer amb un col·loqui a l'Aula Magna del Centre Cultural La Nau, amb l'escriptora Belén Gopegui amb motiu de la publicació del llibre ‘Existiríamos el mar’. L'acte, que es desenvolupa a través del Cicle Dones Creadores, va estar presentat i moderat per Cristina García Pascual, responsable de l'Aula de Literatura de la Universitat i va comptar amb la participació del periodista i subdirector del diari Levante-EMV, Alfons García.

‘Existiríamos el mar’ (Literatura Random House, 2021)  és “un bufe d'energia que ens porta als camins on s'uneixen la fragilitat i la força, el difícil i el possible, els nous començaments i formes diferents de perseverança i lleialtat”. Com tota l'obra de l'escriptora, la lectura de ‘Existiríamos el mar’ té un doble interés: com a obra literària i com a oportunitat d'escoltar una veu original, lúcida i incisiva sobre qüestions literàries i polítiques. Una novel·la commovedora d'històries comunes on el més intens no resideix en el més fosc, sinó, a vegades, en moments de respecte, suport mutu o ràbia compartida.

Belén Gopegui és escriptora, novel·lista i guionista. La seua primera novel·la, ‘La escala de los mapas’, va ser editada per Anagrama el 1993 i va obtenir els premis Tigre Juan i l’Iberoamericano Santiago del Nuevo Extremo. La van seguir altres títols com ‘Tocarnos la cara’ (1995), ‘La conquista del aire’ (1998), ‘Lo real’ (2001), ‘El lado frío de la almohada’ (2003), ‘El padre de Blancanieves’ (2007), ‘Deseo de ser punk’ (2009 VII Premio de Narrativa Española Dulce Chacón), ‘Acceso no autorizado’ (2011), ‘El comité de la noche’ (2014), ‘Quédate este día y esta noche contigo’ (2017) i ‘Ella pisó la luna’ (2019). A més ha escrit els guions de les pel·lícules ‘La suerte dormida’ (2003), d’Ángeles González Sinde, i ‘El principio de Arquímedes’ (2004), de Gerardo Herrero, i l’obra teatral ‘Coloquio’, dins del llibre coral ‘Cuba 2005’, en defensa de la Revolució Cubana. La seua última novel·la es ‘Existiríamos el mar’.

Arxivat en:

, Lletres

## Altres Notícies

Antonio Muñoz Molina i Elvira Lindo clausuren el curs de l’Aula de Narratives de la Universitat de València

La Universitat de València ret homenatge a la figura de Lluís Alcanyís en el 525 aniversari de l’Estudi General

La Universitat de València participa en la 84ª Feria del Libro de Madrid

Cercar

## Cerca avançada

Tipus
Cultura - Altres activitatsCultura - CinemaCultura - Congressos i jornadesCultura - Conferències i debatsCultura - ExposicionsCultura - LletresCultura - MúsicaCultura - PatrimoniCultura - Premis i convocatòriesCultura - Arts escèniquesEsportsEstudisInstitucionalRecercaCultura - Universitat-Societat

---

Formats
EntrevistaOpinióReportatge

Per data (format: dd/mm/aaaa)
Del
Al

S'ha d'omplir els dos camps

Cercar
Cercar
La ‘Guia de la València del primer franquisme (1939-1948)’ es presenta dilluns a la Nau

## La ‘Guia de la València del primer franquisme (1939-1948)’ es presenta dilluns a la Nau

Exemplars en valencià i castellà.

La ‘Guia de la València del primer franquisme (1939-1948)’, coordinada per José María Azkárraga, Lucila Aragó i Juan Salazar, es presenta el dilluns 31 de gener, a les 19 hores, a l’Aula Magna del Centre Cultural La Nau. L’obra és fruit de la col·laboració de Publicacions de la Universitat de València i l’editorial de la Universitat Politècnica de València.

L’acte del dilluns comptarà amb la presència d’Ester Alba, vicerectora de Cultura i Esports de la Universitat de València; Salomé Cuesta, vicerectora d’Art, Ciència, Tecnologia i Societat de la Universitat Politècnica de València; Dolores Sánchez Durá, historiadora i prologuista de la guia; i Jose María Azkárraga, un dels tres coordinadors de la publicació.

La fi de la Guerra Civil Espanyola va suposar l’inici d’una etapa de postguerra marcada per la repressió, la carència i la pobresa en moltes famílies espanyoles. En el cas de la ciutat de València la situació no va ser distinta a la d’altres punts d’Espanya mentre va durar l’ocupació del bàndol franquista. Ara, més de 80 anys després, un total de dinou especialistes tracten d’estripar amb la recuperació de documents, arxius i testimonis desconeguts com era la València franquista entre 1939 i 1948.

La publicació fa un recorregut per la ciutat de València des de diferents perspectives: des de què va suposar la victòria franquista a la Guerra Civil i quin paper va jugar la societat valenciana en actes i desfilades de les tropes franquistes, fins a l’ocupació de la ciutat des de distints àmbits com l’arquitectura, el món laboral, l’educació, la sanitat o la cultura i la pròpia vida quotidiana.

Entre les pàgines de la *Guia de la València del primer franquisme (1939-1948)* es poden trobar mapes i cartografies de la urbs d’aquells anys, imatges de llocs icònics de la ciutat que durant l’època franquista es van convertir en espais de reunions amb jerarques nazis alemanys i feixistes italians, així com testimonis d’aquells que van viure la repressió a les presons valencianes o com va ser la resistència contra la dictadura durant aquells primers anys.

Arxivat en:
Servei de Publicacions de la Universitat

## Altres Notícies

Antonio Muñoz Molina i Elvira Lindo clausuren el curs de l’Aula de Narratives de la Universitat de València

La Universitat de València ret homenatge a la figura de Lluís Alcanyís en el 525 aniversari de l’Estudi General

La Universitat de València participa en la 84ª Feria del Libro de Madrid

Cercar

## Cerca avançada

Tipus
Cultura - Altres activitatsCultura - CinemaCultura - Congressos i jornadesCultura - Conferències i debatsCultura - ExposicionsCultura - LletresCultura - MúsicaCultura - PatrimoniCultura - Premis i convocatòriesCultura - Arts escèniquesEsportsEstudisInstitucionalRecercaCultura - Universitat-Societat

---

Formats
EntrevistaOpinióReportatge

Per data (format: dd/mm/aaaa)
Del
Al

S'ha d'omplir els dos camps

Cercar
Cercar
La Nau de la Universitat de València acoge una tertulia literaria con la escritora Elena Medel

## La Nau de la Universitat de València acoge una tertulia literaria con la escritora Elena Medel

Elena Medel. Foto: Laura C. Vela.

La programación del Aula de Literatura de la Universitat de València continua el próximo jueves, día 20 de enero, a las 18 horas, con una tertulia literaria con la escritora Elena Medel, a propósito de su nuevo libro ‘Las Maravillas’ (Anagrama, 2020). El coloquio, que se inscribe dentro del marco del Ciclo Mujeres Creadoras, se celebrará en el Aula Magna del Centre Cultural La Nau y será presentado por Cristina García Pascual, responsable del Aula de Literatura de la Universitat de València.

En la primera conferencia del año organizada por el Aula de Literatura, en colaboración con el Aula de Poesía, Elena Medel hablará de ‘Las Maravillas’, galardonado como Libro del Año 2020 por el Premio Francisco Umbral. El libro, que se encuentra en proceso de traducción a quince idiomas, es una reflexión sobre la clase social y el dinero a través de la vida y la experiencia de dos mujeres. La autora descubrirá algunas claves de su obra: el proceso de creación de la trama y los personajes, la importancia de la corrección y la inspiración – o contrainspiración - en el trabajo de otras autoras.

La confirmación de asistencia a la conferencia será necesaria, por lo que se ruega inscripción a través de este enlace. Las conferencias podrán recuperarse con posterioridad desde el Canal de YouTube del Centre Cultural La Nau de la Universitat de València.

**Elena Medel**

Elena Medel (1985) es autora de los libros de poesía ‘Mi primer bikini’ (DVD, 2002), ‘Tara’ (DVD, 2006) y ‘Chatterton’ (Visor, 2014), reunidos en la antología poética ‘Un día negro en una casa de mentira’ (Visor, 2015). Además de dirigir el sello de poesía La Bella Varsovia, ha escrito ensayos como ‘El mundo mago’ (Ariel, 2015) y ‘Todo lo que hay que saber sobre poesía’ (Ariel, 2018). La autora de ‘Las Maravillas’ (Anagrama, 2020) ha obtenido, entre otros galardones, el XXVI Premio Loewe a la Creación Joven, el Premio Fundación Princesa de Girona 2016, el Premio Francisco Umbral al Libro del Año 2020 y la beca Leonardo para Investigadores y Creadores Culturales 2021 de la Fundación BBVA.

Archivada en:

, Lletres

## Otras Noticias

Antonio Muñoz Molina y Elvira Lindo clausuran el curso del Aula de Narratives de la Universitat de València

La Universitat de València rinde homenaje a la figura de Lluís Alcanyís en el 525 aniversario del Estudi General

La Universitat de València participa en la 84ª Feria del Libro de Madrid

Cercar

## Búsqueda avanzada

Tipus
Cultura - Otras actividadesCultura - CineCultura - Congresos y jornadasCultura - Conferencias y debatesCultura - ExposicionesCultura - LetrasCultura - MúsicaCultura - PatrimonioCultura - Premios y convocatoriasCultura - Artes escénicasDeportesEstudiosInstitucionalInvestigaciónCultura - Universidad-Sociedad

---

Formats
EntrevistaOpiniónReportaje

Por fecha (formato: dd/mm/aaaa)
Desde
hasta

Se deben rellenar los dos campos

Cercar
Buscar
La Nau de la Universitat de València acull una tertúlia literària amb l'escriptora Elena Medel

## La Nau de la Universitat de València acull una tertúlia literària amb l'escriptora Elena Medel

Elena Medel. Foto: Laura C. Vela.

La programació de l'Aula de Literatura de la Universitat de València va inciar l'any amb una tertúlia literària amb l'escriptora Elena Medel, a propòsit del seu nou llibre ‘Las Maravillas’ (Anagrama, 2020). El col·loqui, que s'inscriu dins del marc del Cicle Dones Creadores, es va celebrar a l'Aula Magna del Centre Cultural La Nau.

En la primera conferència de l'any organitzada per l'Aula de Literatura, en col·laboració amb l’Aula de Poesia, Elena Medel va parlar de ‘Las Maravillas’, guardonat com a Llibre de l'Any 2020 pel Premi Francisco Umbral. El llibre, que es troba en procés de traducció a quinze idiomes, és una reflexió sobre la classe social i els diners a través de la vida i l'experiència de dues dones. L'autora descobrirà algunes claus de la seua obra: el procés de creació de la trama i els personatges, la importància de la correcció i la inspiració – o contrainspiració - en el treball d'altres autores.

Les conferències podran recuperar-se amb posterioritat des del Canal de YouTube del Centre Cultural La Nau de la Universitat de València.

**Elena Medel**

Elena Medel (1985) és autora dels llibres de poesia ‘Mi primer bikini’ (DVD, 2002), ‘Tara’ (DVD, 2006) i ‘Chatterton’ (Visor, 2014), reunits en l'antologia poètica ‘Un día negro en una casa de mentira’ (Visor, 2015). A més de dirigir el segell de poesia La Bella Varsovia, ha escrit assajos com ‘El mundo mago’ (Ariel, 2015) i ‘Todo lo que hay que saber sobre poesía’ (Ariel, 2018). L'autora de ‘Las Maravillas’ (Anagrama, 2020) ha obtingut, entre altres guardons, el XXVI Premi Loewe a la Creació Jove, el Premi Fundació Princesa de Girona 2016, el Premi Francisco Umbral al Llibre de l'Any 2020 i la beca Leonardo per a Investigadors i Creadors Culturals 2021 de la Fundació BBVA.

Arxivat en:

, Lletres

## Altres Notícies

Antonio Muñoz Molina i Elvira Lindo clausuren el curs de l’Aula de Narratives de la Universitat de València

La Universitat de València ret homenatge a la figura de Lluís Alcanyís en el 525 aniversari de l’Estudi General

La Universitat de València participa en la 84ª Feria del Libro de Madrid

Cercar

## Cerca avançada

Tipus
Cultura - Altres activitatsCultura - CinemaCultura - Congressos i jornadesCultura - Conferències i debatsCultura - ExposicionsCultura - LletresCultura - MúsicaCultura - PatrimoniCultura - Premis i convocatòriesCultura - Arts escèniquesEsportsEstudisInstitucionalRecercaCultura - Universitat-Societat

---

Formats
EntrevistaOpinióReportatge

Per data (format: dd/mm/aaaa)
Del
Al

S'ha d'omplir els dos camps

Cercar
Cercar
La escritora italiana Dacia Maraini presenta su ensayo ‘Cuerpo feliz. Mujeres, revoluciones y un hijo perdido’ en una sesión online en la Universitat

## La escritora italiana Dacia Maraini presenta su ensayo ‘Cuerpo feliz. Mujeres, revoluciones y un hijo perdido’ en una sesión online en la Universitat

Dacia Maraini.

La programación del Aula de Literatura de la Universitat de València continúa el próximo viernes, 11 de mayo, a las 12 horas, en una sesión en línea. Será con la conferencia de la escritora italiana Dacia Maraini, en la que presentará su ensayo ‘Cuerpo feliz. Mujeres, revoluciones y un hijo perdido’. En el acto también participarán Juan Carlos de Miguel, profesor de Filología Italiana en la Universitat de València y Cristina García Pascual, catedrática de la Universitat, responsable del Aula y moderadora del evento.

La escritora, una de las figuras más importantes de la literatura italiana contemporánea, hablará sobre su forma de entender la escritura en el marco de la tertulia literaria, así como de sus novelas, obras teatrales, poemas, textos autobiográficos y ensayos que han sido traducidos a veinte lenguas. Para asistir será necesaria la inscripción aquí.

**Una luchadora incansable**

Muy activa en la vida cultural y cívica, la mayoría de las obras de Dacia Maraini han sido inspiradas por sus experiencias vitales y sus viajes a través del mundo. Según ella, escribir y viajar son formas de enfermedad y de terapia, que permiten “mirar con distancia, y tal vez, ver mejor las cosas”. En sus obras es constante el interés por las condiciones de vida de las mujeres y los problemas de la infancia. Ha recibido numerosos e importantes premios, como el Campiello (1990), el Strega (1999) y el Campiello a la trayectoria (2012).  

Algunas de sus obras traducidas al castellano son ‘La larga vida de Marianna Ucria’ (Seix Barral, 1995), ‘El tren de la última noche’ (Galaxia Gutenberg, 2012), ‘Bagheria’ (Minúscula, 2013), ‘Amor robado’ (Galaxia Gutenberg, 2013), ‘Clara de Asis. Elogio de la desobediencia’ (Altamarea 2021) y ‘Cuerpo feliz. Mujeres, revoluciones y un hijo perdido’ (Altamarea, 2019).

Archivada en:

, Lletres

## Otras Noticias

Antonio Muñoz Molina y Elvira Lindo clausuran el curso del Aula de Narratives de la Universitat de València

La Universitat de València rinde homenaje a la figura de Lluís Alcanyís en el 525 aniversario del Estudi General

La Universitat de València participa en la 84ª Feria del Libro de Madrid

Cercar

## Búsqueda avanzada

Tipus
Cultura - Otras actividadesCultura - CineCultura - Congresos y jornadasCultura - Conferencias y debatesCultura - ExposicionesCultura - LetrasCultura - MúsicaCultura - PatrimonioCultura - Premios y convocatoriasCultura - Artes escénicasDeportesEstudiosInstitucionalInvestigaciónCultura - Universidad-Sociedad

---

Formats
EntrevistaOpiniónReportaje

Por fecha (formato: dd/mm/aaaa)
Desde
hasta

Se deben rellenar los dos campos

Cercar
Buscar
L’escriptora italiana Dacia Maraini presenta el seu assaig ‘Cuerpo feliz. Mujeres, revoluciones y un hijo perdido’ en una sessió en línia a la Universitat

## L’escriptora italiana Dacia Maraini presenta el seu assaig ‘Cuerpo feliz. Mujeres, revoluciones y un hijo perdido’ en una sessió en línia a la Universitat

Dacia Maraini.

La programació de l’Aula de Literatura de la Universitat de València continua divendres, 11 de maig, a les 12 hores, en una sessió en línia. Serà amb la conferència de l’escriptora italiana Dacia Maraini, en què presentarà el seu assaig ‘Cuerpo feliz. Mujeres, revoluciones y un hijo perdido’. En l’acte també hi participaran Juan Carlos de Miguel, professor de Filologia Italiana a la Universitat de València, i Cristina García Pascual, catedràtica de la Universitat, responsable de l’Aula i moderadora de l’esdeveniment.

L’escriptora, una de les figures més importants de la literatura italiana contemporània, parlarà sobre la seua manera d’entendre l’escriptura en el marc de la tertúlia literària, així com de les seues novel·les, obres teatrals, poemes, textos autobiogràfics i assajos, que han sigut traduïts a vint llengües. Per a assistir-hi cal inscriure-s’hi ací.

**Una lluitadora incansable**

Molt activa en la vida cultural i cívica, la major part de les obres de Dacia Maraini han sigut inspirades per les seues experiències vitals i els seus viatges a través del món. Per a ella, escriure i viatjar són formes de malaltia i de teràpia, que permeten “mirar amb distància i potser veure millor les coses”. En les seues obres és constant l’interès per les condicions de vida de les dones i els problemes de la infància. Ha rebut nombrosos i importants premis, com el Campiello (1990), l’Strega  (1999) i el Campiello a la trajectòria (2012).  

Algunes de les seues obres traduïdes al castellà són ‘La larga vida de Marianna  Ucria’ (Seix Barral, 1995), ‘El tren de la última noche’ (Galaxia Gutenberg, 2012), ‘Bagheria’ (Minúscula, 2013), ‘Amor robado’ (Galaxia Gutenberg, 2013), ‘Clara de Asís. Elogio de la desobediencia’ (Altamarea 2021) i ‘Cuerpo feliz. Mujeres, revoluciones y un hijo perdido’ (Altamarea, 2019).

Arxivat en:

, Lletres

## Altres Notícies

Antonio Muñoz Molina i Elvira Lindo clausuren el curs de l’Aula de Narratives de la Universitat de València

La Universitat de València ret homenatge a la figura de Lluís Alcanyís en el 525 aniversari de l’Estudi General

La Universitat de València participa en la 84ª Feria del Libro de Madrid

Cercar

## Cerca avançada

Tipus
Cultura - Altres activitatsCultura - CinemaCultura - Congressos i jornadesCultura - Conferències i debatsCultura - ExposicionsCultura - LletresCultura - MúsicaCultura - PatrimoniCultura - Premis i convocatòriesCultura - Arts escèniquesEsportsEstudisInstitucionalRecercaCultura - Universitat-Societat

---

Formats
EntrevistaOpinióReportatge

Per data (format: dd/mm/aaaa)
Del
Al

S'ha d'omplir els dos camps

Cercar
Cercar
Fons Social de la UV con la música afectada por la DANA

## Fons Social de la UV con la música afectada por la DANA

Fotografía de la campaña #UVajuda.

La acción #UVajuda busca fondos para proyectos de recuperación y apoyo a la comunidad universitaria afectada por los daños. La música, un patrimonio tan valenciano, también ha sido uno de los sectores que ha sufrido la actual tragedia.

El objetivo general del Fondo Social por la Música de la UV es ayudar al alumnado de la UV y entidades musicales que han sufrido pérdidas por la DANA y estudiar acciones en las localidades afectadas. Entre las acciones previstas se contemplan:

* Ayudar a la recuperación de instrumental dañado por la DANA.
* Ayudar a la recuperación de archivos musicales dañados por la DANA.
* Facilitar recursos económicos y materiales para que el alumnado universitario de la UV afectado por la DANA pueda continuar realizando actividades musicales.
* Abrir una convocatoria de ayudas para que los estudiantes universitarios que han sufrido daños materiales y económicos puedan seguir recibiendo formación musical, así como reparar o mantener sus instrumentos musicales.
* Estudiar qué acciones de recuperación patrimonial se puede realizar sobre los archivos históricos de partituras situados en las localidades dañadas.
* Solicitar información a las entidades musicales (coros, escuelas de música, sociedades musicales, academias, etc.) que han sufrido daños materiales en su instrumental y, en la medida en que sea posible, financiar su reparación.
* Estudio de cómo mejorar el cuidado, mantenimiento y reparación del patrimonio musical en general de las entidades musicales afectadas por la DANA y su adecuación para preservarlas de cara al futuro (digitalización de archivos y creación de bases de datos catalográficas debidamente comunicadas con la red de bibliotecas relativas a partituras, archivos sonoros y archivos gráficos).

Más información:

Archivada en:
Música
, Aula de música
, DANA

## Otras Noticias

El Orfeó Universitari de València y la Orquestra de Cambra de Tortosa ofrecen un sobrecogedor homenaje a las víctimas de las guerras con ‘Bach Connections’

El espectacular ‘Concierto sacro’ de Duke Ellington se apodera del claustro de La Nau en la segunda noche de Serenates

Serenates arranca con un canto a la igualdad y el empoderamiento femenino con una original versión de 'Carmen'

Cercar

## Búsqueda avanzada

Tipus
Cultura - Otras actividadesCultura - CineCultura - Congresos y jornadasCultura - Conferencias y debatesCultura - ExposicionesCultura - LetrasCultura - MúsicaCultura - PatrimonioCultura - Premios y convocatoriasCultura - Artes escénicasDeportesEstudiosInstitucionalInvestigaciónCultura - Universidad-Sociedad

---

Formats
EntrevistaOpiniónReportaje

Por fecha (formato: dd/mm/aaaa)
Desde
hasta

Se deben rellenar los dos campos

Cercar
Buscar