Celebra la nit de Sant Joan a La Nau amb un espectacle de dansa i orquestra inspirat en 'Carmen', de R. Shchedrin/G. Bizet

## Celebra la nit de Sant Joan a La Nau amb un espectacle de dansa i orquestra inspirat en 'Carmen', de R. Shchedrin/G. Bizet

Ballet de la Nit de Sant Joan 2024.

El Grup de Dansa de la UV i l’Orquestra Filharmònica de la Universitat de València han preparat un espectacle per a viure la màgica ‘Nit de Sant Joan’ al Claustre de la Universitat de València dilluns, 23 de juny, a les 22 hores. Es tracta de l’obra 'Carmen suite', de R. Shchedrin (1932), una relectura de l’òpera de Carmen de Georges Bizet, en 13 moviments, que incorpora les més icòniques melodies d’aquesta obra dramàtica del compositor francés (1838-1875) i altres de la seua trajectòria.

***Entrada lliure amb invitació per a la comunitat universitària i les seues fundacions a través d'aquest enllaç.***  
***Durada aprox.: 45 minuts.***

Sobre l’escena, 11 ballarines del **Grup de Dansa de la UV**, dirigides pel director i coreògraf **Toni Aparisi**, acompanyades d’una orquestra de cordes completa i un sorprenent conjunt de 47 instruments de percussió, que capturen la passió i l’erotisme de l’original de **Bizet**, dirigides pel director de l'**Orquestra Filharmònica de la Universitat de València**, **Hilari Garcia Gázquez**.

La música segueix de manera general la trama de l’òpera de Bizet: l’apassionant i tràgica història d’amor i gelosia entre **Don José**, un soldat, i **Carmen**, una cigarrera lliure i seductora, que s’enamora del torero **Escamillo**. A l’escriptura de **Shchedrin** sobre aquesta obra, el resultat és enlluernador. Shchedrin va crear aquest arranjament per a la seua esposa, la ballarina **Maya Plisétskaya**, que més tard va ser directora de la **Companyia Nacional de Dansa a Espanya**.

En la versió que planteja la UV, que ha estat una creació col·lectiva del coreògraf Toni Aparisi, i les ballarines, el clàssic fa un pas més i es modernitza. Què passaria si Carmen no hagués mort i al final dels seus dies pogués fer memòria de tot el viscut i contara la seua versió de la història? Aquestes qüestions són el punt de partida d’aquest espectacle on les protagonistes són elles que han creat l’escriptura coreogràfica de cada peça.

Una actuació de l'Orquestra Filharmònica de la Universitat de València en Claustre.

**Formacions universitàries de primer nivell**

El Grup de Dansa de la Universitat de València naix en el curs 2017/18, amb plena voluntat de treballar el món de la dansa de manera rigorosa i continuada i de donar a conéixer la dansa no sols com un art, una disciplina física o un espectacle, sinó també com un mitjà de creixement artístic personal per al nostre alumnat.

Des de la seua creació ha participat en diverses produccions, algunes d’elles juntament amb l’Orquestra Filharmònica de la UV per al festival Serenates. Actualment, està sota la direcció coreogràfica i docent de Toni Aparisi Sevilla.

**Toni Aparisi Sevilla** és Premi Max al millor ballarí 2007 i el 2016, a millor coreografia, junt amb **Rosángeles Valls** (2016) per ‘Pinoxxio’. Va rebre el Premi Abril al millor ballarí 2006 i 2007 i compta amb set nominacions als premis MAX de les Arts Escèniques i cinc als Premis dels Arts Escèniques Valencianes de la Generalitat Valenciana; té el Primer Premi en l’IV Certamen Coreogràfic de Madrid amb la peça ‘Trapping que és gerundi’, així com Beca al millor ballarí per a ‘Merce Cunningham School’.

Com a ballarí cal destacar la seua participació en ‘Novadanza’, ‘Vianants’, ‘Vaganovos’, ‘Santiago Sempere’ o ‘Vicente Sáez’, a més de vídeo-dansa amb Gerard Collins.

En 1998 s’incorpora a la companyia **Ananda Dansa** i participa en diversos muntatges en els quals rep diversos premis Max, al millor espectacle infantil i amb l’espectacle ‘Ànima’, el Premi Nacional de Dansa 2006. A més treballa amb el grup de música **Capella de Ministrers**, on crea espectacles de dansa contemporània i música en directe i és fundador de la seua companyia ‘Transfermove Júnior’, amb **Iris Pintos**, on crea, dirigeix, coreografia i interpreta amb persones de diversitat funcional.

L’Orquestra Filharmònica de la Universitat de València (OFUV) va ser creada per **Cristóbal Soler** en 1995 per a donar resposta i cohesió a les diverses ofertes d’agrupacions instrumentals formades per estudiants. Té una plantilla de huitanta joves músics, majoritàriament universitaris. La seua finalitat és proporcionar-los una formació d’alta qualitat en interpretació orquestral, amb professorat especialitzat. Després de la marxa de Cristóbal Soler, els seus directors titulars han estat **Beatriz Fernández Aucejo** i **Hilari Garcia**.

El seu repertori inclou obres que van des del Barroc fins a l’actualitat, passant pel gran repertori simfònic clàssic i romàntic i per les peces musicals més representatives del segle XX convertint-se en una de les orquestres més rellevants en l’escena universitària espanyola. Al llarg dels trenta anys d’història, han passat per l’OFUV més d’un miler de joves músics, molts dels quals a hores d’ara desenvolupen la seua activitat interpretativa en orquestres espanyoles i europees.

Hilari Garcia Gázquez és l’actual director musical i artístic de l’Orquestra Filharmònica de la Universitat de València. Va estudiar direcció d’orquestra al Conservatori Superior de Música Joaquín Rodrigo de València i va ampliar la seua formació musical a la Haute École de Musique de Ginebra.

Ha treballat com a director assistent de la Jove Orquestra de la Generalitat Valenciana (JOGV) i de la Jove Orquestra Nacional d’Espanya (JONDE), i ha dirigit diverses orquestres nacionals i internacionals com l’Orquestra de València (OV), la Jove Orquestra i Cor de Centreamèrica (JOCCA), la Palestine Youth Orchestra (PYO), l’Orquestra Simfònica del Teatre Chapí de Villena, l’Orquestra Simfònica d’Albacete (OSA), l’Orchestre Symphonique HEM de Genève, etc.

En l’àmbit líric, ha dirigit noves produccions al Teatre Chapí de Villena, Palau de les Arts de València… També ha realitzat una intensa incursió al terreny del ballet i la dansa dirigint noves propostes de ballets clàssics, com ‘El Trencanous’, de **Txaikovski** o de ballets contemporanis com ‘La consagració de la primavera’ de **Stravinski** i ‘Les biches’ de **F. Poulenc**, entre altres.

Més informació:

Arxivat en:

, Arts escèniques
, Música

## Altres Notícies

L’Orfeó Universitari de València i l’Orquestra de Cambra de Tortosa ofereixen un colpidor homenatge a les víctimes de les guerres amb ‘Bach Connections’

L’espectacular ‘Concert sacre’ de Duke Ellington s’apodera del claustre de La Nau en la segona nit de Serenates

Serenates arranca amb un cant a la igualtat i l’empoderament femení amb una original versió de 'Carmen'

Cercar

## Cerca avançada

Tipus
Cultura - Altres activitatsCultura - CinemaCultura - Congressos i jornadesCultura - Conferències i debatsCultura - ExposicionsCultura - LletresCultura - MúsicaCultura - PatrimoniCultura - Premis i convocatòriesCultura - Arts escèniquesEsportsEstudisInstitucionalRecercaCultura - Universitat-Societat

---

Formats
EntrevistaOpinióReportatge

Per data (format: dd/mm/aaaa)
Del
Al

S'ha d'omplir els dos camps

Cercar
Cercar