L’UJI coordina una guia de bones pràctiques per a les tropes europees després d'analitzar el respecte als drets humans en 24 missions de pau



[Valencià](#0)
[Español](/upo/rest/publicacion/idioma/es?urlRedirect=https://www.uji.es/com/noticies/2013/07/2q/projecte-atlas/&url=/com/noticies/2013/07/2q/projecte-atlas/ "Cambiar idioma a español")
[English](/upo/rest/publicacion/idioma/en?urlRedirect=https://www.uji.es/com/noticies/2013/07/2q/projecte-atlas/&url=/com/noticies/2013/07/2q/projecte-atlas/ "Change language english")

Menú mòbil

* [Perfil](#0)
  + [Futur estudiantat](/perfils/futurs/)
  + [Estudiantat UJI](/perfils/estudiantat/uji/)
  + [PDI-PI](/perfils/pdipas/base/pdi/)
  + [PTGAS](/perfils/pdipas/base/pas/)
  + [AlumniSAUJI](/serveis/alumnisauji/)
  + [Empreses i institucions](/perfils/empresa/)
* [Eines](#0)
  + [Aula virtual](https://aulavirtual.uji.es/)
  + [CAU. Centre d'Atenció a Usuaris](https://cau.uji.es/)
  + [Directori](//www.uji.es/institucional/contacta/)
  + [Gmail](http://gmail.uji.es/)
  + [IGLU. Intranet](//www.uji.es/upo/rest/iglu/)
  + [Seu electrònica](/seu/)
  + [SIA. Informació acadèmica](http://sia.uji.es/)
  + [Altres](//www.uji.es/serveis/scp/eines/)
* [Valencià](#0)
  [Español](/upo/rest/publicacion/idioma/es?urlRedirect=https://www.uji.es/com/noticies/2013/07/2q/projecte-atlas/&url=/com/noticies/2013/07/2q/projecte-atlas/ "Cambiar idioma a español")
  [English](/upo/rest/publicacion/idioma/en?urlRedirect=https://www.uji.es/com/noticies/2013/07/2q/projecte-atlas/&url=/com/noticies/2013/07/2q/projecte-atlas/ "Change language english")

[# Universitat Jaume I](/)

* [# Universitat Jaume I](/)
* [Perfil](#0)
  + [Futur estudiantat](/perfils/futurs/)
  + [Estudiantat UJI](/perfils/estudiantat/uji/)
  + [PDI-PI](/perfils/pdipas/base/pdi/)
  + [PTGAS](/perfils/pdipas/base/pas/)
  + [AlumniSAUJI](/serveis/alumnisauji/)
  + [Empreses i institucions](/perfils/empresa/)
* [Eines](#0)
  + [Aula virtual](https://aulavirtual.uji.es/)
  + [CAU. Centre d'Atenció a Usuaris](https://cau.uji.es/)
  + [Directori](//www.uji.es/institucional/contacta/)
  + [Gmail](http://gmail.uji.es/)
  + [IGLU. Intranet](//www.uji.es/upo/rest/iglu/)
  + [Seu electrònica](/seu/)
  + [SIA. Informació acadèmica](http://sia.uji.es/)
  + [Altres](//www.uji.es/serveis/scp/eines/)
* [Estudis](/mapa/estudis/)
  + [Estudis](/mapa/estudis/)
  + [Graus](/estudis/)
  + [Màsters universitaris](/estudis/?p_estudio=m)
  + [Programes de doctorat](/estudis/oferta/doctorat/)
  + [Formació permanent](/estudis/base/formacio-permanent/)
* [Investigació i innovació](/investigacio/)
  + [Investigació i innovació](/investigacio/)
  + [Portal d'investigació](/investigacio/)
  + [Innovació](/innovacio/)
  + [Doctorat](/centres/escola-doctorat/)
  + [HRS4R](/investigacio/hrs4r/)
* [Internacional](/internacional/)
  + [Internacional](/internacional/)
  + [Estudiantat Internacional](/internacional/base/estudiantat/estudiantado-internacional/)
  + [Programes de Mobilitat](/serveis/ori/base/programes-intercanvi/)
  + [Study Abroad](/internacional/base/study-abroad/)
* [UJI](/mapa/uji/)
  + [UJI](/mapa/uji/)
  + [Coneix l'UJI](/mapa/uji/coneix-uji/)
  + [Estructura i organització](/institucional/estructura/)
  + [Estratègia i qualitat](/institucional/estrategia/)
  + [Transparència](/transparencia/)
  + [Integritat pública](/transparencia/liniaetica/)
  + [Actualitat](/actualitat/)
  + [Contacta amb l'UJI](/institucional/contacta/)
* [Vida universitària](/mapa/vida-universitaria/)
  + [Vida universitària](/mapa/serveis/)
  + [Biblioteca](/serveis/cd/)
  + [Campus](/mapa/uji/coneix-uji/campus/)
  + [Cultura](/cultura/)
  + [Esports](/esports/)
  + [InfoCampus](/serveis/infocampus/)

[UJI](/)
[Notícies](/com/sumari/noticies/)

## L’UJI coordina una guia de bones pràctiques per a les tropes europees després d'analitzar el respecte als drets humans en 24 missions de pau Introduir els drets humans en el mandat i establir mecanismes per al seu respecte és clau per a legitimar la intervenció de la UE davant els Estats receptors

11/09/2013 |
Rosana Sanahuja

Compartir

Compartir

×

Linkedin

BlueSky

Facebook

Mastodon

Whatsapp

Gmail

Imprimir

* [![Milena Costas projecte-atlas projecte_atlas](/com/noticies/2013/07/2q/projecte-atlas/projecte_atlas.jpg)](#)

  Milena Costas, coordinadora de la publicació que recull els resultats de la investigació. | FOTO: DAMIÁN LLORENS

Respecta els drets humans el personal civil i militar desplegat per la Unió Europea en les missions de pau? Promocionen adequadament el seu respecte en els països receptors? Una investigació ha tractat de respondre aquestes i altres preguntes amb l'anàlisi de 24 missions, un ampli estudi a partir del qual es proposa una guia de bones pràctiques a fi d'afavorir la integració del component de drets humans en les diferents missions, ja que l'actuació en aquesta matèria és clau perquè l'acció de la UE siga vista com a legítima. Els resultats de la investigació es recullen en el llibre *Mainstreaming Human Rights in EU CSDP Missions: A Transversal Analysis*, coordinat per investigadors de la Universitat Jaume I. L'estudi s'emmarca en el projecte ATLAS: *Armed Conflicts, Peacekeeping and Transitional Justice: Law as Solution*, desenvolupat amb finançament del 7è Programa Marc de la Comissió Europea i en el qual han participat cinc grups d'investigació europeus.

«Per a la investigació es van establir una sèrie de paràmetres que calia analitzar en cada missió per a determinar com s'hi integraven els drets humans», explica Milena Costas, coordinadora de la publicació. «S'havia d'analitzar, per exemple, si els drets humans s'integraven ja en el mateix mandat de la missió, és a dir, entre els seus objectius; si es nomenava un expert en matèria de drets humans, etc.». Si bé és cert que la investigació ha posat de manifest importants avanços en qüestió de drets humans, la investigadora destaca la necessitat de continuar avançant i aplicar les directrius proposades pels investigadors, atès que és fonamental, especialment en missions de manteniment de la pau, que aquestes siguen vistes pels països receptors com respectuoses amb els drets humans. «No pots promocionar els drets humans quan les teues pròpies tropes no tenen clar quins són els seus objectius ni els seus límits. És una incoherència», ressalta Costas.

Cada missió presenta característiques molt diferents, per la qual cosa és complicat parlar d'unes missions més o menys respectuoses amb els drets humans. Per exemple, Milena Costas explica que la missió EULEX-Kosovo, l'objectiu de la qual és consolidar-hi l'Estat de Dret, és una missió molt complexa i ambiciosa, per la qual cosa els drets humans hi estan molt presents. No obstant això, en la missió EUJUST LEX Iraq, una missió destinada en principi a la formació de jutges, els drets humans no van aparèixer explícitament esmentats en el mandat fins cinc anys després del seu establiment. «Aquesta carència comporta, a més, una incoherència, ja que la missió a Iraq es dirigeix a l'establiment de l'Estat de Dret, per la qual cosa les qüestions de drets humans són de fet un component essencial del mandat», assenyala.

Aquest tipus de missions són molt diferents d'altres: entre les estrictament civils, per exemple, n'hi ha per a assessorar les autoritats nacionals en matèria de defensa, de suport a la formació de militars i policies (com ara EUSEC-RD Congo o EUPOL Afganistan), o per a la supervisió de fronteres (com va ser el cas d'EUMM- Geòrgia). A pesar de la diferència entre les missions, la investigació destaca la importància de tenir un protocol per a integrar els drets humans aplicable a totes les missions de la UE, militars o civils. «En algunes ocasions, el mandat deia que se cercava, per exemple, en matèria de policia, donar suport a les autoritats nacionals perquè adapten la seua legislació a les millors pràctiques i estàndards internacionals i europeus en drets humans, però sense concretar-hi quins són aquests drets».

Un altre cas molt diferent, explica la investigadora, són les operacions militars, com ara EUNAVFOR-Somàlia, on la intervenció de la UE es dirigeix a lluitar contra la pirateria. «Ací sí que hi ha una autorització explícita de l'ús de la força. La qüestió dels drets humans és aplicable en relació amb l'acció prèvia a la captura i al tractament dels pirates després que s'han capturat; en particular, per a determinar quins drets tenen, qui és el responsable si els passa alguna cosa durant la detenció i quins són els estàndards aplicables en el procés. Actualment, la UE ha signat acords amb alguns estats, com ara Kenya, perquè els jutgen allà», indica Costas.

**Indefinició de responsabilitats**

«És cert que poques missions de la UE han hagut de recórrer a la força, però és necessari preveure mecanismes per a depurar les responsabilitats, especialment quan es produeixen excessos», assenyala la investigadora, defensant que als mateixos estats els convé donar solució a aquest i altres problemes. «Són els primers als que els interessa que, si hi ha violacions de drets humans, aquestes es resolguen; i que hi haja mecanismes adequats per a fer-ho». Actualment, els acords assolits per la Unió Europea i els Estats de recepció estableixen que, si hi ha violacions dels drets humans, aquestes siguen jutjades pels tribunals de l'Estat d'enviament de les tropes. «Aquesta solució a l'hora de la veritat és molt difícil d'aplicar, ja que els testimonis i les proves estan allà, les víctimes són persones que no tenen accés als tribunals estrangers, etc. A més, en els casos en què hi ha hagut realment algun recurs, la responsabilitat es va diluint, pel fet de ser contingents nacionals que participen en una missió de la UE, que al seu torn potser s'integra en una acció de les Nacions Unides…». La investigació posa de manifest que «aquesta indefinició de la responsabilitat és perjudicial per a la UE,  pel que proposem que es cree un mecanisme adequat per a respondre de les violacions de drets, que s'establisca de forma clara i pública des de l'inici i que siga vàlid per a totes les missions».

Respecte al desenvolupament  de la investigació, Costas lamenta que en algunes ocasions han trobat problemes per a accedir a les dades que necessitaven. «A pesar de la imatge de transparència que es dóna, molts documents eren confidencials. Si et quedes a la superfície, no hi ha problema; però aprofundir-hi  ha sigut difícil de vegades», lamenta. Per a analitzar les missions, es van realitzar també estudis sobre el terreny per part de dues expertes a Bòsnia Hercegovina i Kosovo, on van entrevistar amb diferents experts, representants de la UE, de l'OTAN, de l'OSCE, etc.

A més de la guia de bones pràctiques i l'anàlisi transversal, el projecte europeu també ha donat com a fruit l'elaboració d'un codi de conducta específicament dirigit al personal de la UE que participa en missions de pau. «Actualment no hi ha un codi dirigit al personal militar que participa en una missió de la UE perquè conega abans del desplegament quins són els límits en la seua actuació. Aquesta es basa en les regles de comportament que tenen cada un dels contingents nacionals o, si es tracta d'una missió vinculada amb les Nacions Unides, en el codi de conducta propi de l'ONU, però no hi ha un document de referència en l'àmbit de la UE», explica. Per als investigadors, l'adopció formal del codi que han desenvolupat ajudaria a crear una identitat europea també en l'àmbit de la política de seguretat i defensa comuna, un àmbit, a més, molt complex, ja que requereix normalment la unanimitat de tots els Estats Membres per a adoptar les decisions. El codi de conducta elaborat a través del projecte ATLAS identifica els estàndards especialment rellevants en matèria de drets humans i estableix els límits a l'ús de la força per part del personal militar, així com les normes que s'apliquen quan hi ha situacions d'hostilitat. «L'adopció d'un codi de conducta com el que hem desenvolupat permetria reconèixer les normes aplicables sense haver d'entrar a concretar si el personal militar pren o no part directa en un conflicte armat», assenyala la investigadora. Encara que no tinga valor jurídic vinculant, el codi de conducta comporta una forma d'evitar la contradicció que es produeix moltes vegades en tractar d'aplicar a les missions de pau el cos jurídic i normatiu de dret internacional humanitari, que vincula els Estats o grups armats organitzats que prenen part en un conflicte armat, però no les organitzacions internacionals. «Si apliquem aquestes normes, estem admetent que els nostres militars estan participant en un conflicte armat, un fet jurídicament controvertit, a més de difícilment digerible per a l'opinió pública quan es tracta de missions de pau».

Atles Project: <http://projetatlas.univ-paris1.fr/>

Informació proporcionada per:
[Servei de Comunicació i Publicacions](/serveis/scp/)

Notícies

[Agenda](/com/sumari/agenda/)
[Agenda de reunions de govern](/transparencia/uji/organs/collegiats/agenda/)
[Notícies](/com/sumari/noticies/)
[Fotonotícies](/com/fotonoticies/actual/)
[Notícies dels òrgans de govern](/com/acords/)
[Vox UJI](/com/voxuji/)
[Vox UJI Ràdio](http://www.radio.uji.es/)
[Servidor de vídeo](http://www.svideo.uji.es)
[CiènciaUJI](/com/investigacio/cienciauji/)
[Ciència UJI TV](/com/investigacio/arxiu/ciencia-uji-tv/)



Enllaços d’interès

[Carnet](http://www.carnet.uji.es/)

[Catàleg multimèdia](http://jecom.uji.es/)

[Editorial universitària](/serveis/scp/publ/)

[Mapa web](//www.uji.es/mapa/)

[Model educatiu](//www.uji.es/institucional/estrategia/modeleducatiu/)

[Observatori Lingüístic](/serveis/ol/)

[Portal del Coneixement Obert](/serveis/cd/bib/pco/)

[Tenda UJI](http://www.tenda.uji.es/)

[Centre de seguretat i privacitat](https://www.uji.es/organs/ouag/sg/docs/politiques/gen/)
|
[Avís legal](https://www.uji.es/comu/avislegal/avislegalicondicions/)
|
[Política d'accessibilitat](https://www.uji.es/serveis/ura/base/accessibilitat/)

Informació i consultes:
[Bústia UJI](/comu/forms/bustia)

Universitat Jaume I CIF: Q-6250003-H Av. Vicent Sos Baynat, s/n 12071
Castelló de la Plana,
Espanya

Tel.: +34 964 72 80 00