gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Davant ja està disposada tota la comunitat veïnal preparada per a seguir i contestar el mayo.
Español: Enfrente ya está dispuesta toda la comunidad vecinal preparada para seguir y contestar el mayo.
Valencià: Es realitza a la plaça de l'església amb la porta de l'església oberta i el temple il·luminat.
Español: Se realiza en la plaza de la iglesia con la puerta de la iglesia abierta y el templo iluminado.
Valencià: Les veus solistes esperen que les campanes de la torre parroquial repiquen les dotze de la nit per a iniciar el mayo a la Mare de Déu de Loreto just en l'última campanada.
Español: Las voces solistas esperan a que las campanas de la torre parroquial tañan las doce de la noche para justo iniciar el mayo a la Virgen de Loreto en la última campanada.
Valencià: Apareixen en la introducció dues estrofes d'hexasíl·labs.
Español: Aparecen en la introducción dos estrofas de hexasílabos.
Valencià: Són en total 112 versos que es canten en estrofes de quatre.
Español: Son en total 112 versos que se cantan en estrofas de cuatro.
Valencià: Té una duració pròxima als vint-i-tres minuts.
Español: Su duración es cercana a los veintitrés minutos.
Valencià: El cant acaba amb visques a la Mare de Déu de Loreto i a Venta del Moro. 24 h del 30 d'abril.
Español: El canto acaba con vivas a la Virgen de Loreto y a Venta del Moro. 24 h.
Valencià: La comunitat veïnal de Jaraguas s'ajunta entorn de la plaça de l'església amb el temple parroquial obert i il·luminat.
Español: La comunidad vecinal de Jaraguas se junta en torno a la plaza de la iglesia con el templo parroquial abierto e iluminado.
Valencià: Davall del marc els quintos estan preparats per a cantar el mayo a la Mare de Déu dels Desemparats.
Español: Debajo del marco los quintos están preparados para cantar el mayo a la Virgen de los Desamparados.
Valencià: Si l'any en qüestió no hi ha quintos, l'interpreten altres veus solistes masculines.
Español: Si ese año no hay quintos, lo interpretan otras voces solistas masculinas.
Valencià: Es toquen les campanes que marquen les 12 de la nit i l'inici del mes de maig i comença el mayo a la Mare de Déu.
Español: Se tocan las campanas que marcan las 12 de la noche e inicio del mes de mayo y comienza el mayo a la Virgen.
Valencià: És un text en fora de romanç amb sèries alternes d'octosíl·labs i hexasíl·labs de caràcter molt culte i, per tant, adulterat quant a la mètrica i el lèxic. 0 h 30 m de l'1 de maig.
Español: Es un texto romanceado con series alternas de octosílabos y hexasílabos de carácter muy culto y por ello adulterado en cuanto a la métrica y el léxico. 0 h 30 m del 1 de mayo.
Valencià: A Venta del Moro, acabat el mayo religiós, qualsevol persona pot cantar les cobles a la Mare de Déu de Loreto.
Español: En Venta del Moro, acabado el mayo religioso, cualquier persona puede cantar las coplas a la Virgen de Loreto.
Valencià: Aquestes cobles de caràcter improvisat i que varien cada any són de quatre versos octosíl·labs en set frases musicals.
Español: Estas coplas de carácter improvisado y que varían todos los años son de cuatro versos octosílabos siete frases musicales.
Valencià: En aquests versos es demana llicència a la Mare de Déu o se la invoca sota el lema «Virgen Santa de Loreto» per a poder fer, a continuació, qualsevol mena de comentari o crítica de fets actuals.
Español: En ellos se pide licencia o invoca a la Virgen bajo el lema «Virgen Santa de Loreto» para a continuación poder realizar cualquier tipo de comentario o crítica de hechos actuales.
Valencià: Les cobles s'acompanyen de música d'acordió i guitarra. 1 h de l'1 de maig.
Español: Las coplas se acompañan por música de acordeón y guitarra. 1 h del 1 de mayo.
Valencià: A Venta del Moro i Jaraguas, acabat el mayo religiós, el torn del ritual és dels quintos i quintes, que, acompanyats de tres o quatre músics de vent, es disposen a cantar els mayos a totes les mosses fadrines de la localitat.
Español: En Venta del Moro y Jaraguas, acabado el mayo religioso, el turno del ritual es de los quintos y quintas que acompañados de tres o cuatro músicos de viento se disponen a cantar los mayos a todas las mozas solteras de la localidad.
Valencià: A Jaraguas, últimament els acompanya una xaranga.
Español: En Jaraguas, últimamente les acompaña una charanga.
Valencià: Són molts els joves de quintes anteriors i posteriors que acompanyen els quintos.
Español: Son muchos los jóvenes de quintas anteriores y posteriores los que acompañan a los quintos.
Valencià: Es canta a la porta de cada mossa fadrina i la tradició és que la mossa escolte el mayo dins.
Español: Se canta a la puerta de cada moza soltera, siendo la tradición que la moza escuche dentro el mayo.
Valencià: Al final del mayo s'assigna un mayo o parella a la mossa, que és el nóvio en cas que el tinga o un mosso fadrí d'edat similar.
Español: Al final del mayo se le asigna un mayo o pareja a la moza que es el novio en caso de que lo tenga o un mozo soltero de edad similar.
Valencià: Aquest ritual sol finalitzar amb la primera claror de l'alba.
Español: Este ritual suele finalizar con las primeras luces del alba.
Valencià: Com que el requeriment és que ha de ser una dona fadrina, a vegades el mayo també es canta a dones fadrines d'edat ja avançada, sobretot a Jaraguas.
Español: Al ser el requerimiento de que ha de ser una mujer soltera, a veces, el mayo también se les canta a mujeres solteras de edad ya avanzada, sobre todo en Jaraguas.
Valencià: Text a base d'estrofes d'hexasíl·labs amb l'afegit inicial de dues estrofes de quatre versos d'octosíl·labs en les quals, com a introducció, ja apareix la sol·licitud de llicència per a cantar.
Español: Texto a base de estrofas de hexasílabos con el añadido inicial de dos estrofas de cuatro versos de octosílabos en las que como introducción ya aparece la solicitud de licencia para cantar.
Valencià: El cos central és el retrat de la dama des de la part superior a la inferior.
Español: El cuerpo central es el retrato de la dama desde la parte superior a la inferior.
Valencià: Es finalitza amb una estrofa amb l'assignació del mayo i una estrofa de comiat amb el perdó a ritme de jota.
Español: Se finaliza con una estrofa con la asignación del mayo y una estrofa de despedida con el perdón a ritmo de jota.
Valencià: Cap a les 8 h del diumenge posterior a l'1 de maig, amb les primeres hores de claror es tornen a ajuntar els quintos i quintes amb alguns músics de vent per a cantar les cobles de la Creu, anomenades així perquè anteriorment aquest ritual se celebrava el dia de la Creu.
Español: Hacia las 8 h del domingo posterior al 1 de mayo, con las primeras horas de luz se vuelven a juntar los quintos y quintas con algunos músicos de viento para cantar las coplas de la Cruz, así llamadas porque anteriormente este ritual se celebraba el día de la Cruz.
Valencià: Els quintos tornen a passar per totes les cases de les mosses fadrines a les quals s'havia cantat el mayo per a cantar-los en aquesta ocasió les cobles de la Creu.
Español: Los quintos vuelven a pasar por todas las casas de las mozas solteras a las que se les había cantado el mayo, para en esta ocasión cantarles las coplas de la Cruz.
Valencià: f) Relació de béns mobles i immobles o entorns d'interés vinculats Béns mobles: Campanes: Són les campanes de les diferents torres parroquials les que marquen l'inici del mayo a la Mare de Déu quan són les dotze de la nit del 30 d'abril.
Español: f) Relación de bienes muebles e inmuebles o entornos de interés vinculados Bienes muebles: Campanas: son las campanas de las diferentes torres parroquiales las que marcan el inicio del mayo a la Virgen cuando son las doce de la noche del 30 de abril.
Valencià: El toc de campanes forma part de la identitat d'un poble, com és fàcilment comprovable si advertim que cada campana gaudeix de personalitat, so i nom propis i que tota la comunitat veïnal identifica el so de les campanes de l'església parroquial.
Español: El toque de campanas forma parte de la identidad de un pueblo como es fácilmente comprobable si advertimos que cada campana goza de su propia personalidad, sonido y nombre y que toda la comunidad vecinal identifica el sonido de las campanas de la iglesia parroquial.
Valencià: Menjars i begudes dels quintos.
Español: Comidas y bebidas de los quintos.
Valencià: Beguda autòctona a base de vi.
Español: Bebida autóctona a base de vino.
Valencià: Béns immobles: Església de la Mare de Déu de Loreto de Venta del Moro, declarada bé de rellevància local.
Español: Bienes inmuebles: Iglesia de la Virgen de Loreto de Venta del Moro declarado bien de relevancia local.
Valencià: Església de la Mare de Déu dels Desemparats de Jaraguas.
Español: Iglesia de la Virgen de los Desamparados de Jaraguas.
Valencià: Església de la Mare de Déu de la Mercé de Casas del Rey.
Español: Iglesia de la Virgen de las Mercedes de Casas del Rey.
Valencià: Carrers de Jaraguas i Venta del Moro.
Español: Calles de Jaraguas y Venta del Moro.
Valencià: Inclou el nucli tradicional de Venta del Moro, declarat bé de rellevància local.
Español: Incluye el núcleo tradicional de Venta del Moro declarado bien de relevancia local.
Valencià: Places de l'església de Venta del Moro, Jaraguas i Casas del Rey.
Español: Plazas de la iglesia de Venta del Moro, Jaraguas y Casas del Rey.
Valencià: Interpretació i simbolisme El ritual dels mayos s'adscriu a la celebració de la plenitud primaveral, com a vestigi d'antics ritus festius de fecunditat de societats agràries primitives.
Español: Interpretación y simbolismo El ritual de los mayos se adscribe a la celebración de la plenitud primaveral, como vestigio de antiguos ritos festivos de fecundidad de primitivas sociedades agrarias.
Valencià: El mayo com a retrat d'una dama idealitzada és un text cantable d'aparellament que finalitza assignant a cada dona fadrina un home casador.
Español: El mayo como retrato de una dama idealizada, es un texto cantable de emparejamiento que finaliza asignando a cada mujer soltera un hombre casadero.
Valencià: Ja hem citat com el rector de Sinarcas de 1564 va considerar el ritual de caràcter «gentílic».
Español: Ya citamos como el párroco de Sinarcas de 1564 consideró el ritual de carácter «gentílico».
Valencià: En les societats agràries el mes de maig és el més pròxim a la collita i el més procliu a l'aparellament, tan necessari en les societats passades per a poder assegurar la supervivència del nucli familiar.
Español: En las sociedades agrarias el mes de mayo es el más próximo a la cosecha y el más proclive al emparejamiento, tan necesario en las sociedades pasadas para poder asegurar la supervivencia del núcleo familiar.
Valencià: La decisió és de la mossa, que podrà acceptar-lo o rebutjar-lo com feien antigament posant-se el faldar (davantal) al revés o negant-se a ballar la maya amb el mayo assignat, quan en el ball de la festa de l'endemà li ho demanava aquest.
Español: La decisión es de la moza que podrá aceptarlo o rechazarlo como hacían antiguamente poniéndose el faldar (delantal) al revés o negándose a bailar la maya con el mayo asignado, cuando en el baile de la fiesta del día siguiente se lo pedía este.
Valencià: No obstant això, aquest ritu en origen profà va adquirir un significat religiós en època de revisionisme profund de la religiositat popular dins del cristianisme catòlic, arran de les normes emanades del Concili de Trento, conclòs en (1545-1563).
Español: Sin embargo, este rito en origen profano adquirió un significado religioso en época de revisionismo profundo de la religiosidad popular dentro del cristianismo católico, a raíz de las normas emanadas del Concilio de Trento, concluido en (1545-1563).
Valencià: Possiblement d'aquell temps, en què es tracta d'eliminar aquelles restes de paganisme entre els costums populars i d'acostar més la religiositat popular a l'ortodòxia catòlica, arranque la creació de mayos religiosos.
Español: Posiblemente de este tiempo, en que se trata de eliminar aquellos restos de paganismo entre las costumbres populares y de acercar más la religiosidad popular a la ortodoxia católica, arranque la creación de mayos religiosos.
Valencià: Aquells mayos que es dediquen a la Mare de Déu i en els quals, a més de considerar-la simbòlicament com una donzella, a qui es lloa la seua bellesa amb el retrat i que s'aparella amb el seu cast espòs, se l'aclama com a protectora i mediadora davant del Déu Suprem.
Español: Esos mayos que se dedican a la Virgen María y en los que, además de considerarla simbólicamente como una doncella, a quien se alaba su belleza con el retrato y se le empareja con su casto esposo, se le aclama como protectora y mediadora ante el Dios Supremo.
Valencià: Per això, en el mateix text del mayo marià, no sol faltar la sol·licitud de béns espirituals i materials, precisament en una època de l'any en què la societat agrària, tan pròxima a la naturalesa, sap molt bé que està la clau de la posterior fructificació de la collita anual, la qual assegura la supervivència de la col·lectivitat humana.
Español: Por ello, en el mismo texto del mayo mariano, no suele faltar la solicitud de bienes espirituales y materiales, precisamente en una época del año en la que la sociedad agraria, tan cercana a la naturaleza, sabe muy bien que está la llave de la posterior fructificación de la cosecha anual, la cual asegura la supervivencia de la colectividad humana.
Valencià: Divinitats agràries paganes protectores dels camps i la fecunditat es canvien amb el temps per la figura de la Mare de Crist, tan profundament venerada dins de la tradició cristiana medieval i en el catolicisme posttridentí.
Español: Divinidades agrarias paganas protectoras de los campos y la fecundidad se trocan con el tiempo por la figura de la Madre de Cristo tan profundamente venerada dentro de la tradición cristiana medieval y en el catolicismo postridentino.
Valencià: Les rogacions conservades popularment en els mayos, que s'eleven a la Mare de Déu, precisament en un mes tan crucial per a la deguda fructificació de cereals i en què floreixen altres plantes poden ser les restes de cultes agraris a divinitats primitives protectores de camps i bestiars i que amb la cristianització d'antigues festes paganes es traspassen a la Mare de Déu, considerada com a intercessora entre la Divinitat Suprema i els homes.
Español: Las rogativas conservadas popularmente en los mayos, que se elevan a la Virgen, precisamente en un mes tan crucial para la debida fructificación de cereales y en que florecen otras plantas pueden ser los restos de cultos agrarios a divinidades primitivas protectores de campos y ganados y que con la cristianización de antiguas fiestas paganas se traspasan a la Virgen María, considerada como intercesora entre la Divinidad Suprema y los hombres.
Valencià: A més d'aquestes peticions de clar origen pagà i materialista, també contenen molts mayos dedicats a la Mare de Déu súpliques de tipus espiritual relacionades amb la salvació eterna, les quals deixen veure el segell de la cristianització.
Español: Además de estas peticiones de claro origen pagano y materialista, también contienen muchos mayos dedicados a la Virgen súplicas de tipo espiritual relacionadas con la salvación eterna, las cuales dejan ver el sello de la cristianización.
Valencià: La majoria dels mayos fets a la divinitat mostren clarament que el seu compositor va poder ser un clergue per la inclusió, en les estrofes i els versos, d'unes certes al·lusions a misteris i dogmes cristians, a la vida i als atributs de la Mare de Déu.
Español: La mayoría de los mayos hechos a lo divino muestran claramente que su compositor pudo ser un clérigo por la inclusión, en sus estrofas y versos, de ciertas alusiones a misterios y dogmas cristianos, a la vida y atributos de la Virgen.
Valencià: No falten exemples en els quals, utilitzant la mateixa mètrica i rima, apareixen, dins d'aquests mayos religiosos, oracions versificades, principalment la salve.
Español: No faltan ejemplos en los que, utilizando la misma métrica y rima aparecen, dentro de estos mayos religiosos, oraciones versificadas principalmente la salve.
Valencià: La introducció del mayo a la Mare de Déu suposa l'adequació de la festa i els seus elements a les normes religioses de rigor purista del moment.
Español: La introducción del mayo a la Virgen supone la adecuación de la fiesta y sus elementos a las normas religiosas de rigor purista del momento.
Valencià: Amb això es garanteix la continuïtat d'una tradició que va continuar tenint sentit per a moltes generacions posteriors.
Español: Con ello se garantiza la continuidad de una tradición que siguió teniendo sentido para muchas generaciones posteriores.
Valencià: Salvador Seguí, en els comentaris que inclou en la introducció del Cancionero musical de la provincia de Valencia (1980), plasma la seua teoria segons la qual els cants de ronda coneguts com a «mayos» irradien de la comarca de Requena a terres valencianes veïnes.
Español: Salvador Seguí, en los comentarios que incluye en la introducción del Cancionero musical de la provincia de Valencia (1980), plasma su teoría de que los cantos de ronda conocidos como «mayos» irradian de la comarca de Requena a tierras valencianas vecinas.
Valencià: Afirma textualment: «Els mayos són cants primaverals de ronda, propis de la nit del 30 d'abril, la difusió dels quals en terres valencianes es localitza principalment a la comarca de Requena-Utiel, des de la qual segurament s'ha projectat a altres poblacions com poden ser Foios o Massamagrell.
Español: Afirma textualmente: «Los Mayos son cantos primaverales de ronda, propios de la noche del 30 de abril, cuya difusión en tierras valencianas se localiza principalmente en la comarca de Requena-Utiel, desde la que seguramente se ha proyectado a otras poblaciones como pueden ser Foyos o Masamagrell.
Valencià: ; des d'allí, seguint el curs del riu Magre, van poder arribar aquests cants, que sempre són en castellà, a Montroi i Real de Montroi (Vall dels Alcalans), per a estendre's després fins a Picassent i Alcàsser, ja a la part sud de l'horta».
Español: ; desde allí, siguiendo el curso del río Magro, pudieron llegar estos cantos, que siempre son en castellano, a Montroy y Real de Montroy (Vall dels Alcalans), para extenderse después hasta Picasent y Alcacer, ya en la parte sur de la huerta.
Valencià: Moltes d'aquestes melodies són antigues i transmeses de generació en generació i això ha propiciat l'existència de la gran quantitat de variants i versions que encara podem trobar en àmbits locals i comarcals.
Español: Muchas de estas melodías son antiguas y transmitidas de generación en generación y ello ha propiciado la existencia de esa gran cantidad de variantes y versiones que todavía podemos encontrar en ámbitos locales y comarcales.
Valencià: Fermín Pardo i María Teresa Oller en la seua monografia sobre els mayos van comptabilitzar més de dues-centes melodies, entre les quals hi ha les que es poden considerar variants i les que són diferents.
Español: Fermín Pardo y María Teresa Oller en su monografía sobre los mayos contabilizaron más de doscientas melodías, entre las que pueden considerarse como variantes y las que son diferentes.
Valencià: Per exemple, localitats tan pròximes com Venta del Moro i Jaraguas, dins del mateix terme municipal, tenen textos i melodies molt diferents del mayo a la Mare de Déu.
Español: Por ejemplo, localidades tan cercanas como Venta del Moro y Jaraguas, dentro del mismo término municipal, poseen textos y melodías muy diferentes del mayo a la Virgen.
Valencià: Una part important del ritual (mayos a les mosses, cobles de la Creu) és protagonitzat pels quintos i quintes com un vertader ritu de pas.
Español: Una parte importante del ritual (mayos a las mozas, coplas de la Cruz) es protagonizado por los quintos y quintas como un verdadero rito de paso.
Valencià: Fa dècades havia d'abandonar la seua comunitat natural durant una temporada per a prestar el servei militar, moment en què cobrava protagonisme, ja que superava l'etapa de transició de la joventut que abandona a la fase d'adult, procés culminat amb el retorn al poble després d'aconseguir la llicència militar.
Español: Hace décadas debía abandonar su comunidad natural durante una temporada para prestar el servicio militar, momento en que cobraba protagonismo al superar la etapa de transición de la juventud que abandona y la fase de adulto, proceso culminado con su regreso al pueblo tras conseguir su licencia militar.
Valencià: En l'actualitat, el ritu incorpora els joves sense distinció de gènere, però continua mantenint la funció ritual de trànsit, en la qual una nova generació deixa arrere l'última infància i s'incorpora plenament a la joventut participant en el ritu, que constitueix una acta de presentació del nou estat adquirit davant del conjunt del veïnat.
Español: En la actualidad, el rito incorpora a los jóvenes sin distinción de género, pero sigue manteniendo su función ritual de tránsito, en el que una nueva generación deja atrás la última infancia y se incorpora plenamente a la juventud participando en el rito, el cual constituye un acta de presentación del nuevo estado adquirido ante el conjunto del vecindario.
Valencià: Ser quinto o ser quinta significa l'adquisició d'un paper protagonista en la comunitat, és a dir, la incorporació d'un nou reemplaçament capaç de mantindre i conservar els costums del conjunt social al qual pertany.
Español: Ser quinto o ser quinta significa la adquisición de un papel protagonista en la comunidad, es decir, la incorporación de un nuevo reemplazo capaz de mantener y conservar las costumbres del conjunto social al que pertenece.
Valencià: A més, estem davant d'un ritu intergeneracional, perquè hi participen persones de totes les edats i condicions acompanyant el mayo religiós o el profà.
Español: Además, estamos ante un rito intergeneracional, pues participan personas de todas las edades y condición acompañando el mayo religioso o el profano.
Valencià: Percepció i implicació de la població i grau d'obertura al públic El ritual dels mayos és obert i participatiu, encara que determinades funcions són assumides tradicionalment pels quintos i quintes de l'any.
Español: Percepción e implicación de la población y grado de apertura al público El ritual de los mayos es abierto y participativo, aunque determinadas funciones son asumidas tradicionalmente por los quintos y quintas del año.
Valencià: No hi ha cap confraria o associació que el regisca, ni tampoc hi intervé l'Ajuntament o la parròquia.
Español: No hay ninguna cofradía o asociación que lo rija, ni tampoco interviene el Ayuntamiento o la Parroquia.
Valencià: La comunitat veïnal i els quintos són els vertaders protagonistes i els que reprodueixen de manera anual i espontània el ritual sense necessitat d'organitzacions intermèdies.
Español: La comunidad vecinal y los quintos son los verdaderos protagonistas y los que reproducen anual y espontáneamente el ritual sin necesidad de organizaciones intermedias.
Valencià: A l'hora acostumada la nit del 30 d'abril, sense necessitat de cap mena de convocatòria, les comunitats veïnals de Venta del Moro, Jaraguas i Casas del Rey arriben puntuals a les places de les seues respectives esglésies per a cantar primerament el mayo a la Mare de Déu, repetint de dos en dos els versos que les veus solistes entonen.
Español: A la hora acostumbrada la noche del 30 de abril, sin necesidad de ningún tipo de convocatoria, las comunidades vecinales de Venta del Moro, Jaraguas y Casas del Rey llegan puntuales a las plazas de sus respectivas Iglesias para cantar primeramente el mayo a la Virgen, repitiendo de dos en dos los versos que las voces solistas entonan.
Valencià: Al seu torn, els quintos i quintes es preparen per a reproduir el paper assignat en el ritual.
Español: A su vez, los quintos y quintas se preparan para reproducir el papel asignado en el ritual.
Valencià: Tot i ser una festa de gran càrrega identitària per a cada nucli de població del terme ventamorí, és freqüent que moltes persones no nascudes, però vinculades, al poble hi participen d'una forma activa com a públic.
Español: Aun siendo una fiesta de gran carga identitaria para cada núcleo de población del término venturreño, es frecuente que muchas personas no nacidas, pero vinculadas con el pueblo, participen de una forma activa como público.