gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: En el llit, en la part baixa del parament sec s'aprecien algunes foradades provocades per l'abocament de les aigües d'avinguda, que poden arribar a descalçar la roca sobre la qual s'assenta l'assut.
Español: En el cauce, en la parte baja del paramento seco se aprecian algunos socavones provocados por el vertido de las aguas de avenida, que pueden llegar a descalzar la roca sobre la que se asienta el azud.
Valencià: Sobre el coronament queden alguns pilars del cavalló de conglomerat d'argamassa i cudols.
Español: Sobre la coronación quedan algunos pilares de la albardilla de conglomerado de argamasa y cantos.
Valencià: En la part de l'esquerra estan units amb un muret del mateix material i en la resta, en canvi, es presenten exempts.
Español: En la parte de la izquierda están unidos con un murete del mismo material y en el resto, en cambio, se presentan exentos.
Valencià: Alguns estan reforçats amb escaires i en els laterals es distingeixen les ranures en les quals s'albergaven les comportes.
Español: Algunos están reforzados con escuadras y en los laterales se distinguen las ranuras en las que se albergaban los tablachos.
Valencià: El cabal d'aigua retingut era desviat per una boquera anomenada el Gualeró cap a la séquia homònima, eix de la nova xarxa de regs.
Español: El caudal de agua retenido era desviado por una boquera llamada El Gualeró hacia la acequia homónima, eje de la nueva red de riegos.
Valencià: Disposat a continuació de l'assut, el tram inicial del Gualeró consisteix en un mur corb de maçoneria compactada amb argamassa en el qual es van obrir quatre obertures regulades per comportes de fusta per a desguassar l'excedent en cas d'avingudes i impedir que l'horta s'inundara.
Español: Dispuesto a continuación del azud, el tramo inicial de El Gualeró consiste en un murallón curvo de mampostería compactada con argamasa en el que se abrieron cuatro vanos regulados por compuertas de madera para desaguar el excedente en caso de avenidas e impedir que la huerta se inundara.
Valencià: La presa presenta diversos elements constructius de notable interés.
Español: La presa presenta diversos elementos constructivos de notable interés.
Valencià: Un d'aquests és la solució del remat de la presa on una sèrie de diversos carreus són de majors dimensions que els altres, exactament comprén dues filades per la qual cosa actua a manera de clau.
Español: Uno de ellos es la solución del remate de la presa donde una serie de varios sillares son de mayores dimensiones que los restantes, exactamente comprende dos hiladas por lo que actúa a modo de llave.
Valencià: Una altra solució es troba en l'estrep del costat nord, on els carreus estan units entre si per mitjà de cues d'oroneta realitzades en pedra, solució que s'aprecia també en les restes de l'antiga presa de Mutxamel.
Español: Otra solución se encuentra en el estribo del lado norte, donde los sillares están unidos entre sí por medio de colas de milano realizadas en piedra, solución que se aprecia también en los restos de la antigua presa de Mutxamel.
Valencià: La presa presenta un bon estat de conservació.
Español: La presa presenta buen estado de conservación.
Valencià: La casa que protegeix els mecanismes de les comportes estava en estat ruïnós, i hui està rehabilitada.
Español: La casa que protege los mecanismos de las compuertas estaba en estado ruinoso, y actualmente está rehabilitada.
Valencià: Igualment els canals de pas d'aigua, els murs dels quals estan realitzats amb carreus, es troben en bon estat de conservació.
Español: Igualmente los canales de paso de agua, cuyos muros están realizados en sillería, se encuentran en buen estado de conservación.
Valencià: Les obres de construcció d'un pont a menys de cinquanta metres de la presa ha sigut la causa de l'aterrament parcial d'aquestes boqueres.
Español: Las obras de construcción de un puente a menos de cincuenta metros de la presa ha sido la causa del aterramiento parcial de estas boqueras.
Valencià: Este assut se situa en les proximitats del pont existent en la carretera que uneix Sant Joan d'Alacant i Busot, d'ací que també siga conegut com a assut Nou o del Pas de Busot.
Español: Este azud se sitúa en las proximidades del puente existente en la carretera que une Sant Joan d'Alacant y Busot, de ahí que también sea conocido como azud Nou o del Pas de Busot.
Valencià: La construcció és anterior a la fàbrica que hui coneixem.
Español: La construcción es anterior a la fábrica que hoy conocemos.
Valencià: La seua construcció degué obeir al context d'ampliació de l'espai agrícola amb nous cultius en la baixa edat mitjana.
Español: Su construcción debió obedecer al contexto de ampliación del espacio agrícola con nuevos cultivos en la baja edad media.
Valencià: Després de les investigacions d'Armand Alberola, trobem algun document datat el 21 de juny de 1377 on esta obra és aprovada pel rei Pere IV i posteriorment, cap a 1578, el Consell alacantí va determinar un nou assut en «lo riu de Alacant en lo pas de Busot perque [?] nos ha constat ser cosa necesaria e utilosa» per a recollir les aigües pluvials i d'avingudes que no pogueren contindre's en l'assut de Mutxamel i reconduir-les a l'horta, reforçant el reg de la seua part baixa: Sant Joan d'Alacant, Benimagrell i la Condomina.
Español: Tras las investigaciones de Armando Alberola, encontramos algún documento datado el 21 de junio de 1377 donde esta obra es aprobada por el rey Pedro IV y posteriormente, hacia 1578, el Consell alicantino determinó un nuevo azud en «lo riu de Alacant en lo pas de Busot perque [?] nos ha constat ser cosa necesaria e utilosa» para recoger las aguas pluviales y de avenidas que no pudieran contenerse en el azud de Mutxamel y reconducirlas a la huerta, reforzando el riego de la parte baja de la misma: Sant Joan d'Alacant, Benimagrell y la Condomina.
Valencià: Encara que per les pressions dels regants, este no va ser construït fins a 1631 i reparat en 1640 a causa dels danys provocats per les diverses avingudes de 1635 que van arruïnar la paret i deixaren l'assut inutilitzat.
Español: Aunque por las presiones de los regantes, este no fue construido hasta 1631 y reparado en 1640 debido a los daños provocados por las diversas avenidas de 1635 que arruinaron la pared y dejaron al azud inutilizado.
Valencià: Les despeses de l'obra es van liquidar en 1656, any de construcció comunament acceptat.
Español: Los gastos de la obra se liquidaron en 1656, año de construcción comúnmente aceptado.
Valencià: Igual que l'assut de Mutxamel, este va patir els efectes destructius de la riuada de setembre de 1793, i va ser reconstruït en 1800 per l'arquitecte Josep Cascant, segons plànols de l'arquitecte Vicent Gascó.
Español: Al igual que el azud de Mutxamel, este sufrió los efectos destructivos de la riada de septiembre de 1793, siendo reconstruido en 1800 por el arquitecto José Cascant, según planos del arquitecto Vicente Gascó.
Valencià: Fins als anys trenta del segle XX, este assut ha sigut mantingut i atés, encara que actualment presenta un estat d'abandó.
Español: Hasta los años treinta del siglo XX, este azud ha sido mantenido y cuidado, aunque actualmente presenta un estado de abandono.
Valencià: El seu últim assuter va ser Josep Planelles Martínez, «Pinotxo», que va heretar el càrrec de son pare i del seu avi.
Español: Su último azudero fue Josep Planelles Martínez, «Pinotxo»; el cargo lo heredó de su padre y de su abuelo.
Valencià: Resulta especialment interessant el testimoniatge de la seua filla, Carme Planelles, perquè recorda que les terres que envoltaven sa casa tenien tot allò que va fer famosa l'horta d'Alacant: ametlers, garroferes, vinyes, figueres, oliveres, etc.
Español: Resulta especialmente interesante el testimonio de su hija, Carmen Planelles, porque recuerda que las tierras que rodeaban su casa tenían todo aquello que hizo famosa a la huerta de Alicante: almendros, algarrobos, viñas, higueras, olivos, etc.
Valencià: Hui esta zona ha quedat desértica.
Español: Hoy esta zona ha quedado desértica.
Valencià: En 1997 es va procedir a la rehabilitació de la caseta de l'assuter i de les casetes de descàrrega de la séquia del Gualeró.
Español: En 1997 se procedió a la rehabilitación de la caseta del azudero y de las casetas de descarga de la acequia de El Gualeró.
Valencià: Alhora que es va construir l'assut de Sant Joan, els regants haurien condicionat l'antiga séquia del Gualeró per a utilitzar-la com a boca del nou assut.
Español: A la vez que se construyó el azud de Sant Joan, los regantes habrían acondicionado la antigua acequia de El Gualeró para utilizarla como boca del nuevo azud.
Valencià: Els investigadors creuen que este topònim prové de goleró, terme valencià derivat de gola, definit com un lloc profund on l'aigua és engolida; encara que també podria derivar de gual, lloc d'un riu de poca profunditat per on es pot travessar.
Español: Los investigadores creen que este topónimo proviene de goleró, término valenciano derivado de gola, definido como un lugar profundo donde el agua es engullida; aunque también podría derivar de gual, lugar de un río de poca profundidad por donde es cruzado.
Valencià: En definitiva, el Gualeró va ser una séquia que havia de ser travessada per diverses sendes; de fet, esta era sortejada per una canaleta de pedra hui desapareguda i substituïda per un sifó i una canonada.
Español: En definitiva, El Gualeró fue una acequia que debía ser cruzada por diversas sendas; de hecho, esta era sorteada por una canaleta de piedra hoy desaparecida y sustituida por un sifón y una tubería.
Valencià: Actualment esta séquia es troba tapada.
Español: Actualmente esta acequia se encuentra tapada.
Valencià: La missió principal del Gualeró és portar les aigües des de la part alta de Sant Joan d'Alacant, on enllaça amb la séquia Major, fins a la part baixa de l'horta, on torna a enllaçar amb la ja esmentada séquia Major.
Español: La misión principal de El Gualeró es llevar las aguas desde la parte alta de Sant Joan d'Alacant, donde enlaza con la acequia Mayor, hasta la parte baja de la huerta, donde vuelve a enlazar con la ya mencionada acequia Mayor.
Valencià: Antigament tenia uns quatre o cinc metres d'ample en el sòl i aconseguia diferents altures durant el seu recorregut, arribant als set o huit metres en les parts més profundes.
Español: Antiguamente tenía unos cuatro o cinco metros de ancho en el suelo y alcanzaba diferentes alturas durante su recorrido, llegando a los siete u ocho metros en las partes más profundas.
Valencià: Els investigadors pensen que una vegada fet el Gualeró, es realitza una remodelació o readaptació dels regs d'aquesta zona, canviant el nom d'algunes séquies i donant reg a altres zones.
Español: Los investigadores piensan que una vez hecho El Gualeró, se realiza una remodelación o readaptación de los riegos de esta zona, cambiando el nombre de algunas acequias y dando riego a otras zonas.
Valencià: Este assut conté les inscripcions següents: en el recreixement de formigó se'n lligen diverses, en una d'aquestes diverses lletres que corresponen als obrers que van fer el treball.
Español: Este azud contiene las siguientes inscripciones: en la crecida de hormigón se leen varias, en una de ellas varias letras que corresponden a los obreros que hicieron el trabajo de recrecido.
Valencià: En una altra, únicament: «1935».
Español: En otra, únicamente: «1935».
Valencià: I finalment la més moderna diu: «El día 20 de agosto de 1950 se terminaron las obras.
Español: Y finalmente la más moderna dice: «El día 20 de agosto de 1950 se terminaron las obras.
Valencià: Parts integrants a) Assut de Mutxamel, construccions annexes a la séquia Major, casamata de govern, casa de comportes de l'assut de Mutxamel i casa del pantaner de l'assut.
Español: Partes integrantes a) Azud de Mutxamel, construcciones anexas a la acequia Mayor, casamata de gobierno, casa de compuertas del azud de Mutxamel y casa del pantanero del azud.
Valencià: b) Assut de Sant Joan i construccions annexes a la séquia del Gualeró.
Español: b) Azud de Sant Joan y construcciones anexas a la acequia de El Gualeró.
Valencià: Delimitació dels entorns 4.1.
Español: Delimitación de los entornos 4.1.
Valencià: Entorn de protecció del monument Assut de Mutxamel: a) Justificació S'inclou en l'entorn de protecció la unitat paisatgística formada per la conca del riu Montnegre, delimitada també pels camins més pròxims des d'on és possible la contemplació del bé d'interés cultural.
Español: Entorno de protección del monumento Azud de Mutxamel: a) Justificación Se incluye en el entorno de protección la unidad paisajística formada por la cuenca del río Montnegre, acotada también por los caminos más próximos desde donde es posible la contemplación del bien de interés cultural.
Valencià: Per a la concreció de l'àmbit del bé d'interés cultural en les franges establides per distàncies a l'eix del riu caldrà ajustar-se a la seua constatació amb la realitat física d'aquest.
Español: Para la concreción del ámbito del bien de interés cultural en las franjas establecidas por distancias al eje del río se estará a su constatación con la realidad física del mismo.
Valencià: Es considera inclòs en l'àmbit proposat un dels edificis de major rellevància vinculat amb l'aprofitament hidràulic de les aigües del riu Montnegre en el terme de Mutxamel, el Molí Nou; el mateix riu Montnegre en este tram i els terrenys directament vinculats als edificis anteriorment citats i les riberes del riu.
Español: Se considera incluido en el ámbito propuesto uno de los edificios de mayor relevancia vinculado con el aprovechamiento hidráulico de las aguas del río Montnegre en el término de Mutxamel, el Molí Nou; el mismo río Montnegre en este tramo y los terrenos directamente vinculados a los edificios anteriormente citados y las riberas del río.
Valencià: b) Definició literal de la delimitació: Origen: punt A, cantonada nord-oest de la parcel·la 03090A006000680000GA (parcel·la 68, polígon 6), coordenades UTM (X 721581,73 Y 4257628,58) Sentit: horari Línia delimitadora: des de l'origen punt A de la delimitació, la línia segueix en sentit horari en direcció sud-est per la línia delimitadora de la parcel·la 67 del polígon 6 de Mutxamel.
Español: b) Definición literal de la delimitación: Origen: punto A, esquina noroeste de la parcela 03090A006000680000GA (parcela 68, polígono 6), coordenadas UTM (X 721581,73 Y 4257628,58) Sentido: horario Línea delimitadora: desde el origen punto A de la delimitación, la línea sigue en sentido horario en dirección sureste por la línea delimitadora de la parcela 67 del polígono 6 de Mutxamel.
Valencià: Continua el límit pel perímetre d'aquesta parcel·la en direcció nord i després en direcció sud-est fins al punt (X 721581,73 Y 4257628,58).
Español: Continúa el límite por el perímetro de esta parcela en dirección norte y después en dirección sureste hasta el punto (X 721581,73 Y 4257628,58).
Valencià: Des d'allí, la línia contínua fins al sud pel límit de la mateixa parcel·la i travessa el llit del riu fins a arribar al punt (X 721581,73 Y 4257628,58) de la parcel·la 9012 del polígon 6.
Español: Desde allí, la línea continua hasta el sur por el límite de la misma parcela y cruza el cauce del río hasta llegar al punto (X 721581,73 Y 4257628,58) de la parcela 9012 del polígono 6.
Valencià: La línia segueix per la vora d'aquesta parcel·la fins al punt (X 721581,73 Y4257628,58).
Español: La línea sigue por el borde de esta parcela hasta el punto (X 721581,73 Y4257628,58).
Valencià: Des d'allí, el límit de l'entorn gira cap a l'oest seguint el límit de les parcel·les 61, 63 i 64 del polígon 6.
Español: Desde allí, el límite del entorno gira hacia el oeste siguiendo el límite de las parcelas 61, 63 y 64 del polígono 6.
Valencià: En la cantonada oest de la parcel·la 64, la línia gira cap al nord fins a la cantonada nord de la mateixa parcel·la (X 721581,73, Y 4257628,58), moment en el qual la línia es dirigeix cap a l'oest seguint el llit del riu pel límit de les parcel·les 66 i 67 del polígon 6 fins a arribar a la intersecció de la parcel·la 67 amb el camí del Molí Nou, (X 721581,73, I 4257628,58).
Español: En la esquina oeste de la parcela 64, la línea gira hacia el norte hasta la esquina norte de la misma parcela (X 721581,73, Y 4257628,58), punto en el que la línea se dirige hacia el oeste siguiendo el cauce del río por el límite de las parcelas 66 y 67 del polígono 6 hasta llegar a la intersección de la parcela 67 con el camino del Molí Nou, (X 721581,73, Y 4257628,58).
Valencià: La línia després gira cap al punt A seguint el límit d'aquest camí i la vora de la parcel·la 68.
Español: La línea después gira hacia el punto A siguiendo el límite de dicho camino y el borde de la parcela 68.
Valencià: c) Delimitació gràfica: S'adjunta plànol en l'annex al document. 4.2.
Español: c) Delimitación gráfica: Se adjunta plano en el anexo al documento. 4.2.
Valencià: Entorn de protecció del Monument Assut de Sant Joan: a) Justificació S'inclou en l'entorn de protecció la unitat paisatgística formada per la conca del riu Montnegre, delimitada també pels camins més pròxims des d'on és possible la contemplació del bé d'interés cultural.
Español: Entorno de protección del monumento Azud de Sant Joan: a) Justificación Se incluye en el entorno de protección la unidad paisajística formada por la cuenca del río Montnegre, acotada también por los caminos más próximos desde donde es posible la contemplación del bien de interés cultural.
Valencià: Per a la concreció de l'àmbit del bé d'interés cultural en les franges establides per distàncies a l'eix del riu s'ajustarà a la seua constatació amb la realitat física d'aquest.
Español: Para la concreción del ámbito del bien de interés cultural en las franjas establecidas por distancias al eje del río se estará a su constatación con la realidad física del mismo.
Valencià: Es considera inclòs en l'àmbit proposat, un dels edificis de major rellevància vinculat amb l'aprofitament hidràulic de les aigües del riu Montnegre en el terme de Mutxamel, l'assut del Campello; el mateix riu Montnegre en este tram i els terrenys directament vinculats als edificis anteriorment citats i les riberes del riu.
Español: Se considera incluido en el ámbito propuesto uno de los edificios de mayor relevancia vinculado con el aprovechamiento hidráulico de las aguas del río Montnegre en el término de Mutxamel, el azud de El Campello; el mismo río Montnegre en este tramo y los terrenos directamente vinculados a los edificios anteriormente citados y las riberas del río.
Valencià: b) Definició literal de la delimitació: Origen: punt d'intersecció de la parcel·la 03090A007000550000GT (parcel·la 55, polígon 7) amb el pont que creua el riu Montnegre de la carretera d'Alacant i el camí que constitueix la parcel·la 9062 del polígon 8, anomenat en el plànol punt A, coordenades UTM (X 723207,88 Y 4256740,47).
Español: b) Definición literal de la delimitación: Origen: punto de intersección de la parcela 03090A007000550000GT (parcela 55, polígono 7) con el puente que cruza el rio Montnegre de la carretera de Alicante y el camino que constituye la parcela 9062 del polígono 8, llamado en el plano punto A, coordenadas UTM (X 723207,88 Y 4256740,47).
Valencià: Sentit: horari Línia delimitadora: des de l'origen punt A de la delimitació, la línia segueix en sentit horari cap a l'est seguint la vora del camí que constitueix la parcel·la 9062 del polígon 8 fins a arribar al punt (X 723207,88 Y4256740,47).
Español: Sentido: horario Línea delimitadora: desde el origen punto A de la delimitación, la línea sigue en sentido horario hacia el este siguiendo el borde del camino que constituye la parcela 9062 del polígono 8 hasta llegar al punto (X 723207,88 Y4256740,47).
Valencià: Des d'allí, la línia gira cap al sud travessant el llit del riu fins al punt (X 723207,88, Y 4256740,47).
Español: Desde allí, la línea gira hacia el sur atravesando el cauce del río hasta el punto (X 723207,88, Y 4256740,47).
Valencià: La línia gira de nou cap a l'oest seguint el límit de les parcel·les 87, 88 i 400 del polígon 8.
Español: La línea gira de nuevo hacia el oeste siguiendo el límite de las parcelas 87, 88 y 400 del polígono 8.
Valencià: En el punt (X 723207,88, Y 4256740,47), la línia gira cap al sud-est per la vora de la parcel·la 91 fins a arribar a la seua cantonada est, gira cap al sud pel perímetre d'aquesta parcel·la fins al punt (X 723207,88, Y 4256740,47) i continua després per la vora de la carretera CV-800 que coincideix amb el límit de les parcel·les 91, 93, 94 i 5 del polígon 8 fins a arribar de nou al pont sobre el riu del qual partia l'entorn.
Español: En el punto (X 723207,88, Y 4256740,47) la línea gira hacia el sureste por el borde de la parcela 91 hasta llegar a su esquina este, gira hacia el sur por el perímetro de dicha parcela hasta el punto (X 723207,88, Y 4256740,47) y continúa después por el borde de la carretera CV-800, que coincide con el límite de las parcelas 91, 93, 94 y 5 del polígono 8 hasta llegar de nuevo al puente sobre el río del que partía el entorno.
Valencià: La línia segueix en el punt (X 723207,88, Y 4256740,47) el contorn del pont per a acabar de nou en el punt A.
Español: La línea sigue en el punto (X 723207,88, Y 4256740,47) el contorno del puente para acabar de nuevo en el punto A.
Valencià: c) Delimitació gràfica: S'adjunta plànol en l'annex al document.
Español: c) Delimitación gráfica: Se adjunta plano en el anexo al documento.
Valencià: Relació i descripció dels immobles que es troben dins dels dos entorns de protecció amb categoria de bé de rellevància local Els immobles que formen part d'aquest sistema hidràulic, i que es troben dins dels entorns delimitats, el Molí Nou i l'assut del Campello, tindran la consideració de béns de rellevància local i s'inclouran en el catàleg de proteccions municipal, secció de patrimoni cultural. 5.1.
Español: Relación y descripción de los inmuebles que se encuentran dentro de los dos entornos de protección con categoría de bien de relevancia local Los inmuebles que forman parte de este sistema hidráulico, y que se encuentran dentro de los entornos delimitados, el Molí Nou y el azud de El Campello, tendrán la consideración de bienes de relevancia local y se incluirán en el catálogo de protecciones municipal, sección de patrimonio cultural. 5.1.
Valencià: Dins de l'entorn de protecció de l'assut de Mutxamel Molí Nou: molí fariner de dues moles del segle XVI en el marge esquerre del riu Montnegre, aigües amunt de l'assut de Mutxamel.
Español: Dentro del entorno de protección del azud de Mutxamel Molí Nou: molino harinero de dos muelas del siglo XVI en la margen izquierda del río Montnegre, aguas arriba del azud de Mutxamel.
Valencià: Probablement és un dels més antics de la conca del Montnegre, ja marcat en els plans de l'horta d'Alacant de l'any 1585.
Español: Probablemente es uno de los más antiguos de la cuenca del Montnegre, ya marcado en los planos de la huerta de Alicante del año 1585.
Valencià: El va descriure Jouvin en 1672, en el seu viatge cap a Xixona, ja que l'antic camí passava pel costat.
Español: Lo describió Jouvin en 1672 en su viaje hacia Xixona, ya que el antiguo camino pasaba por su lado.
Valencià: En 1700 pertanyia a Gaspar Ferrandix, i en 1774 a Gaspar Fernández de Mera.
Español: En 1700 pertenecía a Gaspar Ferrandix, y en 1774 a Gaspar Fernández de Mera.
Valencià: Llavors es descrivia amb dues moles i pel que sembla va ser establit de nou en 1771, probablement després de la seua destrucció per alguna riuada.
Español: Entonces se describía con dos muelas y, al parecer, fue establecido de nuevo en 1771, probablemente tras su destrucción por alguna riada.
Valencià: Entre els anys 1827 i 1830 el seu propietari, Joan Rovira, va pretendre canviar-lo de lloc per a aprofitar el cabal d'una mina situada en el marge oposat del riu.
Español: Entre los años 1827 y 1830 su dueño, Juan Rovira, pretendió cambiarlo de lugar para aprovechar el caudal de una mina situada en la margen opuesta del río.
Valencià: Segons Brotons va funcionar fins a la Guerra Civil.
Español: Según Brotons, funcionó hasta la Guerra Civil.