gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: AUTORITATS I PERSONAL - B) NOMENAMENTS I CESSAMENTS Número del document : 2023/11389 CVE Data del document : 13-11-2023 Organisme emissor : Universitat de València Tipus de document : Resolució Anàlisi jurídica Descriptors : * Universitat de València RESOLUCIÓ de 13 de novembre de 2023, de la Universitat de València, per la qual es nomenen catedràtics i catedràtiques d'universitat.
Español: AUTORIDADES Y PERSONAL - B) NOMBRAMIENTOS Y CESES Número del documento : 2023/11389 CVE Fecha del documento : 13-11-2023 Organismo emisor : Universitat de València Tipo de documento : Resolución Análisis jurídico Descriptores : * Universitat de València RESOLUCIÓN de 13 de noviembre de 2023, de la Universitat de València, por la que se nombran catedráticos y catedráticas de universidad.
Valencià: [2023/11389] D'acord amb les propostes formulades per les comissions encarregades de jutjar els concursos d'accés convocats per resolucions de la Universitat de València de 16 de juny de 2023 (BOE 01.07.2023) per a la provisió de places de catedràtic/a d'Universitat i una vegada acreditat per les persones interessades que reuneixen els requisits establerts a la base novena de la convocatòria.
Español: [2023/11389] De conformidad con las propuestas formuladas por las comisiones encargadas de juzgar los concursos de acceso convocados por resolución de la Universitat de València de 16 de junio de 2023 (BOE de 01.07.2023) para la provisión de plazas de catedrático/a de universidad y una vez acreditado por las personas interesadas que reúnen los requisitos a que alude la base novena de la convocatoria.
Valencià: Aquest Rectorat, fent ús de les atribucions que li confereix l'article 65 de la Llei orgànica 6/2001, de 21 de desembre, d'Universitats (BOE 24.12.2001), i altres disposicions que la desenvolupen, ha resolt efectuar els nomenaments que es relacionen a continuació: Luis Enrique Nores Torres, amb DNI núm.
Español: Este Rectorado, en uso de las atribuciones conferidas por el artículo 65 de la Ley orgánica 6/2001, de 21 de diciembre, de universidades (BOE 24 de diciembre) y demás disposiciones que la desarrollan, ha resuelto efectuar los nombramientos que se relacionan a continuación: Luis Enrique Nores Torres, con DNI núm.
Valencià: ****030**, catedràtic d'Universitat, de l'àrea de coneixement «Dret del Treball i de la Seguretat Social», adscrita al departament «Dret del Treball i de la Seguretat Social» (concurs núm. 94/2023), plaça núm. 358.
Español: ****030**, catedrático de Universidad, en el área de conocimiento «Derecho del Trabajo y de la Seguridad Social», adscrita al Departamento de «Derecho del Trabajo y de la Seguridad Social» (concurso núm. 94/ 2023), plaza núm. 358.
Valencià: Pedro Agustín Talavera Fernández, amb DNI núm.
Español: Pedro Agustín Talavera Fernández, con DNI núm.
Valencià: ****027**, catedràtic d'Universitat, de l'àrea de coneixement «Filosofia del Dret», adscrita al departament «Filosofia del Dret i Política» (concurs núm. 96/2023), plaça núm. 976.
Español: ****027**, catedrático de Universidad, en el área de conocimiento «Filosofía del Derecho», adscrita al Departamento de «Filosofía del Derecho y Política» (concurso núm. 96/ 2023), plaza núm. 976.
Valencià: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV – Disposició ================= Compartir Compartir Tornar Guardar el document Descarregar les metadades en format XML Sumari del DOGV 9633, del 06-07-2023 (2023/7097) RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2023, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es declara bé de rellevància local immaterial les danses de Penàguila.
Español: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV - Disposición ================== Comparte Comparte Volver Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML Sumario DOGV 9633, del 06-07-2023 (2023/7097) RESOLUCIÓN de 15 de junio de 2023, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se declara bien de relevancia local inmaterial las danzas de Penàguila.
Valencià: ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ Dades del document Número de DOGV : 9633 Data del DOGV : 06-07-2023 Secció del DOGV : III.
Español: ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Datos del documento Número DOGV : 9633 Fecha DOGV : 06-07-2023 Sección del DOGV : III.
Valencià: ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES Número del document : 2023/7097 CVE Data del document : 15-06-2023 Organisme emissor : Conselleria d'Educació, Cultura i Esport Tipus de document : Resolució Descriptors : * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport ben cultural cultura popular protecció del patrimoni legislació RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2023, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es declara bé de rellevància local immaterial les danses de Penàguila.
Español: ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS Número del documento : 2023/7097 CVE Fecha del documento : 15-06-2023 Organismo emisor : Conselleria de Educación, Cultura y Deporte Tipo de documento : Resolución Descriptores : * Conselleria de Educación, Cultura y Deporte bien cultural cultura popular protección del patrimonio legislación RESOLUCIÓN de 15 de junio de 2023, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se declara bien de relevancia local inmaterial las danzas de Penàguila.
Valencià: [2023/7097] Antecedents de fet Primer.
Español: [2023/7097] Antecedentes de hecho Primero.
Valencià: Mitjançant escrit de l'Ajuntament de Penàguila se sol·licita el reconeixement com a bé immaterial de rellevància local de les danses de Penàguila, descrivint aquesta tradició i/o creació artística, els seus orígens, així com les referències espacials i temporals a les quals s'associa, destacant els valors patrimonials que incorpora, que motiven el seu reconeixement i inclusió en aquesta categoria protectora.
Español: Mediante escrito del Ayuntamiento de Penàguila se solicita el reconocimiento como bien inmaterial de relevancia local de las danzas de Penàguila, describiendo esta tradición y/o creación artística, sus orígenes, así como las referencias espaciales y temporales a las que se asocia, destacando los valores patrimoniales que incorpora, que motivan su reconocimiento e inclusión en esta categoría protectora.
Valencià: Aquesta Conselleria resulta competent per a resoldre el present expedient, en virtut del que es disposa en l'article 28 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, l'article 7 del Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determina el número i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, l'article 56 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i l'article 4 del Decret 173/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.
Español: Esta conselleria resulta competente para resolver el presente expediente, en virtud de lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, el artículo 7 del Decreto 5/2019, de 16 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se determina el número y la denominación de las consellerias y sus atribuciones, el artículo 56 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, y el artículo 4 del Decreto 173/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.
Valencià: L'article 1.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, estableix que formen part del patrimoni cultural valencià, en qualitat de béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, coneixements, tècniques, pràctiques i usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana.
Español: El artículo 1.3 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, establece que forman parte del patrimonio cultural valenciano, en calidad de bienes inmateriales del patrimonio etnológico, las creaciones, conocimientos, técnicas, prácticas y usos más representativos y valiosos de las formas de vida y de la cultura tradicional valenciana.
Valencià: Els articles 15.5, 55, 56 i 57 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, estableix que s'inclouran en la Secció Cinquena de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, amb la qualificació de béns immaterials de rellevància local, aquelles creacions, coneixements, pràctiques, tècniques, usos i activitats més representatives i valuoses de la cultura i les formes de vida tradicionals valencianes.
Español: Los artículos 15.5, 55, 56 y 57 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, establece que se incluirán en la Sección Quinta del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano, con la calificación de bienes inmateriales de relevancia local, aquellas creaciones, conocimientos, prácticas, técnicas, usos y actividades más representativas y valiosas de la cultura y las formas de vida tradicionales valencianas.
Valencià: L'informe emés pels serveis tècnics del Servei de Patrimoni Cultural de data 28.12.2022 proposa la protecció cultural com a bé de rellevància local immaterial per a aquesta manifestació singular, arrelada i volguda pels veïns de Penàguila, quedant definit aquest bé immaterial per l'annex que acompanya aquesta resolució.
Español: El informe emitido por los servicios técnicos del Servicio de Patrimonio Cultural de fecha 28.12.2022 propone la protección cultural como bien de relevancia local inmaterial para esta manifestación singular, enraizada y querida por los vecinos de Penàguila, quedando definido este bien inmaterial por el anexo que acompaña esta resolución.
Valencià: Vistos els anteriors fets i fonaments de dret i en allò que és matèria de la competència d'aquesta Conselleria, resolc: Primer Declarar bé de rellevància local immaterial les danses de Penàguila, de conformitat amb la descripció del bé que figura en l'annex que s'adjunta a la present resolució en atenció als valors destacats que incorpora i inscriure'l en la Secció Cinquena de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.
Español: Vistos los anteriores hechos y fundamentos de derecho y en aquello que es materia de la competencia de esta Conselleria, resuelvo: Primero Declarar bien de relevancia local inmaterial, las danzas de Penàguila, de conformidad con la descripción del mismo que figura en el anexo que se adjunta a la presente resolución en atención a los valores destacados que incorpora e inscribirlo en la Sección Quinta del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano.
Valencià: Segon La protecció de les danses de Penàguila com a patrimoni cultural immaterial es concretarà en les següents mesures: a) Realitzar labors d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.
Español: Segundo La protección de las danzas de Penàguila como patrimonio cultural inmaterial se concretará en las siguientes medidas: a) Realizar labores de identificación, descripción, investigación, estudio y documentación con criterios científicos.
Valencià: d) La gestió del patrimoni cultural protegit per aquesta declaració correspon a l'Ajuntament de Penàguila.
Español: d) La gestión del patrimonio cultural protegido por esta declaración corresponde al Ayuntamiento de Penàguila.
Valencià: Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, podrà interposar-se recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptats des de l'endemà de la seua notificació, davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que s'estableix en els articles 10, 25 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, o, potestativament, recurs de reposició davant la persona titular de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport en el termini d'un mes, comptat des de l'endemà de la seua notificació, d'acord amb el que es disposa en els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
Español: Contra la presente resolución, que pone fin a la vía administrativa, podrá interponerse recurso contencioso-administrativo en el plazo de dos meses, contados desde el día siguiente al de su notificación, ante la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de acuerdo con lo establecido en los artículos 10, 25 y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la jurisdicción contencioso-administrativa, o, potestativamente, recurso de reposición ante la persona titular de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte en el plazo de un mes, contado desde el día siguiente al de su notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 123 y 124 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.
Valencià: ANNEX Identificació a) Identificació geogràfica Les danses de Penàguila se celebren a la plaça de l'Arbre, la plaça de l'Església, el carrer Major i qualsevol altre espai públic de la vila de Penàguila.
Español: ANEXO Identificación a) Identificación geográfica Las danzas de Penàguila se celebran en la plaza de L'Arbre, la plaza de L'Església, la calle Major y cualquier otro espacio público de la villa de Penàguila.
Valencià: b) Àmbit És un conjunt de nou passades de ball tradicional de danses relacionat amb festes, tant les majors com les dels joves, també el dia litúrgic de la Mare de Déu del Patrocini, el dia de la Festa dels Llauradors i una diada específica recentment creada per a ballar-les.
Español: b) Ámbito Es un conjunto de nueve pasadas de baile tradicional de danzas relacionado con fiestas, tanto las mayores como las de los jóvenes, también el día litúrgico de la Virgen del Patrocinio, el día de la Fiesta de los Labradores y una fiesta específica recientemente creada para bailarlas.
Valencià: c) Tipologia Són danses de carrer realitzades per balladores i balladors vestits tradicionalment i no vestits, que les executen els dies indicats.
Español: c) Tipología Son danzas de calle realizadas por bailadoras y bailadores vestidos tradicionalmente y no vestidos, que las ejecutan los días indicados.
Valencià: d) Denominació principal i altres Danses de Penàguila e) Comunitats o persones relacionades amb l'element Les danses estan organitzades per l'Ajuntament (Regidoria de Festes), amb la participació popular i d'un grup de danses existent actualment a la vila anomenat Punta i Taló, així com l'anterior anomenat El Rodamur.
Español: d) Denominación principal y otras Danzas de Penàguila e) Comunidades o personas relacionadas con el elemento Las danzas están organizadas por el Ayuntamiento (Concejalía de Fiestas), con la participación popular y de un grupo de danzas existente actualmente en la villa denominado Punta i Taló, así como el anterior denominado El Rodamur.
Valencià: Les interpreta la Societat Musical Cultural de Penàguila, o «la Música» en terminologia popular.
Español: Las interpreta la Sociedad Musical Cultural de Penàguila, o «la Música» en terminología popular.
Valencià: f) Descripció curta Les nits dels dies de la huità de les festes majors, els dies de festes majors i els dies de les festes de joves, especialment el tercer dia de cadascuna d'aquestes, s'interpreten i es ballen popularment a la plaça de l'Arbre, i també, a la vesprada del dia de danses a la plaça de l'Església.
Español: f) Descripción corta Las noches de los días de la huità de las fiestas mayores, los días de fiestas mayores y los días de las fiestas de jóvenes, especialmente el tercer día de cada una de estas, se interpretan y se bailan popularmente en la plaza de L'Arbre, y también, por la tarde del día de danzas en la plaza de L'Església.
Valencià: Igualment, es ballen el dia de la festa litúrgica de la Mare de Déu del Patrocini i el dia de la Festa dels Llauradors a la plaça de l'Església.
Español: Igualmente, se bailan el día de la fiesta litúrgica de la Virgen del Patrocinio y el día de la Fiesta de los Labradores en la plaza de L'Església.
Valencià: Marc espacial a) Localització Plaça de l'Arbre i plaça de l'Església de la vila.
Español: Marco espacial a) Localización Plaza de L'Arbre y plaza de L'Església de la villa.
Valencià: Quan es ballen a la plaça de l'Arbre, en cercle al voltant de l'arbre central; a la de l'Església, també en cercle al voltant de l'enllosat de la foguera.
Español: Cuando se bailan en la plaza de L'Arbre, en círculo alrededor del árbol central; en la de L'Església, también en círculo alrededor del enlosado de la hoguera.
Valencià: Marc temporal a) Calendari Mes de maig: Festa dels Llauradors.
Español: Marco temporal a) Calendario Mes de mayo: Fiesta de los Labradores.
Valencià: Mes d'agost: festes dels joves, diada de danses i festes majors.
Español: Mes de agosto: fiestas de los jóvenes, fiesta de danzas y fiestas mayores.
Valencià: Abans de finals del segle XIX, les danses s'interpretaven amb els instruments originals, la dolçaina i el tabal (al poble en diuen tabalet), tant pels dolçainers que hi haguera al poble com pels d'altres pobles (que anaven, com diu la dita popular, «de festa en festa») i, quan ballaven de nit, il·luminats per alimares.
Español: Antes de finales del siglo XIX, las danzas se interpretaban con los instrumentos originales, la dulzaina y el tabal (en el pueblo se llama tabalet), tanto por los dulzaineros que hubiera en el pueblo como por los de otros pueblos (que iban, como dice el dicho popular, «de fiesta en fiesta») y, cuando bailaban por la noche, iluminados por alimares.
Valencià: Deixant de banda l'origen, aspecte poc conegut tot i que els indicis de la dansada valenciana apunten cap al segle XVI, sí que convé assenyalar que la dansada que es balla en diversos pobles, i entre aquests, Penàguila, va crear uns trets singulars que es van configurar al llarg del temps.
Español: Dejando de lado el origen, aspecto poco conocido a pesar de que los indicios de la danza valenciana apuntan hacia el siglo XVI, sí que conviene señalar que la danza que se baila en varios pueblos, y entre ellos Penàguila creó unos rasgos singulares que se configuraron a lo largo del tiempo.
Valencià: Les bandes als pobles de la comarca l'Alcoià - el Comtat naixen a finals del XIX i principis del XX i desplacen els instruments tradicionals (excepte a Benilloba) al llarg del primer terç del segle XX.
Español: Las bandas en los pueblos de la comarca L'Alcoià - El Comtat nacen a finales del XIX y principios del XX y desplazan a los instrumentos tradicionales (excepto en Benilloba) a lo largo del primer tercio del siglo XX.
Valencià: Des de l'any 1880 fins als anys quaranta del segle XX, qui amenitzava les festes patronals, que es feien al setembre, la dels Sants de la Pedra o Festa de la Vila, anomenada així per sufragar-la l'Ajuntament (29 i 30 de juliol), la de la Mare de Déu de l'Assumpció, la dels fadrins (15, 16 i 17 d'agost), i la de les fadrines (7 i 8 de desembre) i, segons testimonis, altres diades com ara la nit de Sant Joan, era la Banda Musical de Penàguila (nom de l'antic «bombo»).
Español: Desde el año 1880 hasta los años cuarenta del siglo XX, quien amenizaba las fiestas patronales, que se hacían en septiembre, la de los Sants de la Pedra o Festa de la Vila, denominada así por sufragarla el Ayuntamiento (29 y 30 de julio), la de la Virgen de la Asunción, la de los solteros (15, 16 y 17 de agosto), y la de las solteras (7 y 8 de diciembre) y, según testigos, otras fiestas como por ejemplo la noche de San Juan, era la Banda Musical de Penàguila (nombre del antiguo «bombo»).
Valencià: Era costum que en les actuacions d'aquesta s'alternaren peces musicals del moment i altres més tradicionals, entre aquestes, de les danses, fent-se actuacions de vesprada i de nit, acompanyant-se les danses ocasionalment amb bandúrria.
Español: Era costumbre que en las actuaciones de esta se alternaran piezas musicales del momento y otras más tradicionales, entre ellas, las danzas, haciéndose actuaciones por la tarde y por la noche, acompañándose las danzas ocasionalmente con bandurria.
Valencià: Açò no nega que entre finals del XIX i abans de la guerra, de manera més ocasional i també més marginalment, també es ballara la dansada amb dolçaina i tabal, especialment en festes de carrer o de partida (segons testimoni de postmemòria) o en acomiadaments de quintos abans d'anar-se'n al servei militar, o en ocasions en cavalcades de nanos i gegants, com una extraordinària que es feu el 23 de setembre de 1893, en commemoració del segon centenari del patronatge la Mare de Déu del Patrocini.
Español: Esto no niega que entre finales del XIX y antes de la guerra, de manera más ocasional y también más marginalmente, también se bailara la danza con dulzaina y tabal, especialmente en fiestas de calle o de partida (según testigo de postmemoria) o en despedidas de quintos antes de irse al servicio militar, o en ocasiones en cabalgatas de enanos y gigantes, como una extraordinaria que se hizo el 23 de septiembre de 1893, en conmemoración del segundo centenario del patronazgo la Virgen del Patrocinio.
Valencià: A las nueve presentase la música en la plaza y viendo los músicos que no se encendía el ‘foc', ni volteaban las campanas, tomando todo a cháchara y juerga, traen ocho o diez gavillas de sarmientos a las que prenden fuego y empezando a tocar la danza del país que bailaron unas cuantas parejas».
Español: A las nueve presentase la música en la plaza y viendo los músicos que no se encendía el ‘fuego', ni volteaban las campanas, tomando todo a cháchara y juerga, traen ocho o diez gavillas de sarmientos a las que prenden fuego y empezando a tocar la danza del país que bailaron unas cuantas parejas». 2.
Valencià: Més significatiu és que, a partir de la postguerra, i ja perduda la dolçaina i el tabal, quedara la banda de música com a única intèrpret del ball lúdic i popular de les festes, i fora aquesta qui les interpretara amb dos instruments com a mínim, la caixa (que substituïa el tabal) i el clarinet (que substituïa la dolçaina), als quals s'afegiren altres instruments, aportant a la dansada el colorit i la modernitat dels instruments de vent i el bombo.
Español: Más significativo es que, a partir de la posguerra, y ya perdida la dulzaina y el tabal, quedara la banda de música como único intérprete del baile lúdico y popular de las fiestas, y fuera esta quien las interpretara con dos instrumentos como mínimo, la caja (que sustituía el tabal) y el clarinete (que sustituía la dulzaina), a los cuales se añadieron otros instrumentos, aportando a la danza el colorido y la modernidad de los instrumentos de viento y el bombo.
Valencià: També és important indicar que s'incorporaren les danses al Dia dels Llauradors, sant Isidre (el segon diumenge de maig), festa organitzada per la Germandat Sindical de Llauradors i Ramaders local del Sindicat Vertical, que feia desfilades de xiquetes i xiquets vestits de llauradors, a més de beneir els camps, i la dansada era interpretada per músics.
Español: También es importante indicar que se incorporaron las danzas al Día de los Labradores, San Isidro (el segundo domingo de mayo), fiesta organizada por la Hermandad Sindical de Labradores y Ganaderos local del Sindicato Vertical, en que se hacía desfiles de niñas y niños vestidos de labradores, además de bendecir los campos, y la danza era interpretada por músicos.
Valencià: Des d'aleshores, les danses quedaren relegades, per tant, al tercer dia, en què solia fer ball la música del poble, la qual seguia el costum d'interpretar melodies del segle XX, pop, rock, marxes de moros i cristians i dansades.
Español: Desde entonces, las danzas quedaron relegadas, por lo tanto, al tercer día, en que solía hacer baile la Música del pueblo, la cual seguía la costumbre de interpretar melodías del siglo XX, pop, rock, marchas de moros y cristianos y danzas.