gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Segon grup de participants en la processó, les dones, que l'any 1577 inicien la seua participació, després de l'autorització donada pel bisbe de Tortosa, diòcesi a què pertanyia llavors la parròquia de Culla. 7m.
Español: º Segundo grupo de participantes en la procesión, las mujeres, que en el año 1577 inician su participación, después de dar autorización el obispo de Tortosa, diócesis a la que pertenecía entonces la parroquia de Culla. 7º.
Valencià: Arriers, amb les seues cavalleries, que porten les càrregues i les persones que no poden fer tot el trajecte a peu.
Español: Arrieros, con sus caballerías, que llevan las cargas y personas que no puedan hacer todo el trayecto a pie.
Valencià: Els empleats (els pendoners, els encarregats de la creu i dels fanals i els bordoners) porten com a vestimenta el roquet.
Español: Los empleados (pendoneros, encargados de la cruz y faroles y los bordoneros llevan como vestimenta el roquete).
Valencià: En l'actualitat, les càrregues de la roba i del subministrament són portades a l'ermita de Sant Bertomeu, a les distintes parades i després a Sant Joan de Penyagolosa per vehicles o algun furgó que l'Ajuntament ha convingut prèviament.
Español: En la actualidad, las cargas de las ropas y suministro, son llevadas a la ermita de Sant Bertomeu, a las distintas paradas y luego a Sant Joan de Penyagolosa por vehículos o algún furgón que el ayuntamiento ha convenido previamente.
Valencià: El recorregut travessa el riu Montlleó, de gran bellesa paisatgística, així com diferents masies amb gran valor etnològic.
Español: El recorrido atraviesa el río Montlleó, de gran belleza paisajística, así como diferentes masías con gran valor etnológico.
Valencià: Alguns dels punts més importants que es troben durant la travessia són: l'ermita de Sant Bertomeu (segle xiv), el pla de Vistabella, la font de l'Alforí, la font i el pinar de l'Espino i l'ermitori de Sant Joan de Penyagolosa.
Español: Algunos de los puntos más importantes que se encuentran durante la travesía son: ermita de Sant Bertomeu (siglo xiv), Pla de Vistabella, fuente de L'Alforí, fuente y pinar de L'Espino y el ermitorio de Sant Joan de Penyagolosa.
Valencià: El trajecte de tornada és en sentit contrari pel mateix camí, en total 57 quilòmetres.
Español: El trayecto de vuelta es en sentido contrario por el mismo camino, en total 57 kilómetros.
Valencià: El municipi de Culla, a la comarca de l'Alt Maestrat, custodia el secular costum de recórrer a peu el camí que el separa de Sant Joan de Penyagolosa, els orígens del qual es remunten a l'edat mitjana.
Español: El municipio de Culla, en la comarca de L'Alt Maestrat, custodia la secular costumbre de recorrer a pie el camino que le separa de Sant Joan de Penyagolosa, cuyos orígenes se remontan a la Edad Media.
Valencià: Com cada divendres de la setmana del Corpus Christi, els veïns de la població fan este pelegrinatge de dos jornades, en una rogativa que ha conservat de manera quasi intacta els seus rituals, els seus elements patrimonials i la seua estructura interna des dels inicis.
Español: Como cada viernes de la semana del Corpus Christi, los vecinos de la población realizan esta peregrinación de dos jornadas, en una rogativa que ha conservado de manera casi intacta sus rituales, elementos patrimoniales y su estructura interna desde los inicios.
Valencià: Els documents més antics que se'n conserven daten del segle xv, per la qual cosa és una de les més immemorials de la província de Castelló.
Español: Los documentos más antiguos que se conservan sobre ella datan del siglo XV, por lo que es una de las más inmemoriales de la provincia de Castellón.
Valencià: L'objectiu d'este tipus de processons era sempre el de formular pregàries suplicant, sobretot, pluges que proporcionaren bones collites, així com la gràcia de Déu, salut i pau, tal com es menciona en el cant tradicional de l'O vere Deus.
Español: El objetivo de este tipo de procesiones era siempre el de formular plegarias suplicando, sobretodo, lluvias que proporcionasen buenas cosechas; así como la gracia de Dios, salud y paz, tal como se menciona en el canto tradicional del O vere Deus.
Valencià: També el Suscipe es canta en molts llocs de l'itinerari invocant distints sants, en les arribades i les eixides d'esglésies i ermites, i a més es fan responsos dedicats a difunts: Ne recorderis, Qui Lazarum i Peccantem.
Español: También el Suscipe se canta en muchos lugares del itinerario invocando a distintos santos, en las llegadas y salidas de iglesias y ermitas, y además se realizan responsos dedicados a difuntos: Ne recorderis, qui Lazarum y Peccantem.
Valencià: Durant el camí d'anada i de tornada, en uns quants llocs, es fan fins a onze responsos.
Español: Durante el camino de ida y de regreso, en varios lugares, se realizan hasta once responsos.
Valencià: El Ne recorderis s'hi mantenia, però els altres dos cants de respons es van recuperar l'any 2002.
Español: El Ne recorderis se mantenía, pero los otros dos cantos de responso se recuperaron en el año 2002.
Valencià: L'any 2007, per iniciativa de la Confraria de Sant Joan Baptista de la parròquia del Salvador de Culla, es van elaborar unes creus de ferro que es van col·locar sobre mollons de pedra als llocs del rés dels responsos.
Español: En el año 2007, por iniciativa de la Confraria de Sant Joan Baptista de la Parròquia del Salvador de Culla, se elaboraron unas cruces de hierro que se colocaron sobre mojones de piedra en los lugares del rezo de los responsos.
Valencià: En 2014 es va descobrir al pla de Vistabella una antiga base de peiró que tenia esta mateixa comesa, i que es coneix com la creu de l'Americano.
Español: En 2014 se descubrió en el Pla de Vistabella una antigua base de peirón que tenía este cometido, conociéndose como la cruz del Americano.
Valencià: Altres oracions i càntics diferents es pronuncien en la benedicció de la font, amb el cant de l'Ave Maris Stella.
Español: Otras oraciones y cánticos diferentes se pronuncian en la bendición de la fuente, con el canto del Ave Maris Stella.
Valencià: Al peiró dels Saulons, lloc de despedida de la processó a peu, igual que al peiró de Sant Bertomeu i al de Sant Joan, es resa la commemoració de la Santa Creu.
Español: En la cruz de Els Saulons, lugar de despedida de la procesión a pie, al igual que en la cruz de Sant Bartomeu y en la de Sant Joan, se reza la conmemoración de la Santa Cruz.
Valencià: També es pronuncia, després de la recuperació l'any 2005, l'oració d'Itinerarium Clericorum, la qual es resava antigament i que demana assistència en el camí que s'ha de fer.
Español: También se pronuncia, tras su recuperación en el año 2005, la oración de Itinerarium clericorum, la cual se oraba antiguamente y que pide asistencia en el camino que se va a recorrer.
Valencià: Després d'això, el sacerdot es lleva la capa, els bordoners entonen el Suscipe i s'inicia la marxa cap a l'ermitori de Penyagolosa.
Español: Tras ello, el sacerdote se quita la capa, los bordoneros entonan el Suscipe y se inicia la marcha hacia el ermitorio en el Penyagolosa.
Valencià: Els cullans i les cullanes complixen amb el ritu que, any rere any, els porta fins a l'ermita en temps passats coneguda com a Sant Joan de la Font Coberta, situada al terme municipal de Vistabella del Maestrat.
Español: Los cullanos y cullanas cumplen con el rito que, año tras año, les lleva hasta la ermita, en tiempos pasados conocida como Sant Joan de la Font Coberta, situada en el término municipal de Vistabella del Maestrat.
Valencià: El trajecte és d'uns 29 quilòmetres d'anada i els mateixos de tornada, ja que es fa pel mateix camí.
Español: El trayecto consta de unos 29 kilómetros de ida y otros tantos de regreso, ya que se realiza por el mismo camino.
Valencià: Amb l'eixida del sol, la romeria abandona l'església parroquial del Salvador per la via marcada cap al santuari.
Español: Con la salida del sol, la romería abandona la iglesia parroquial del Salvador por la vía marcada hacia el santuario.
Valencià: Encara es manté el costum d'esmorzar a base de sopes amb aigua clara bullint, pa sec, un ou cru, que s'escalda, i un poc d'oli i sal després de celebrar la missa a l'ermita de Sant Bertomeu,.
Español: Todavía se mantiene la costumbre de después de celebrar la misa en la ermita de Sant Bartomeu, almorzar a base de sopas, con agua clara hirviendo, pan seco, un huevo crudo, que se escalda y un poco de aceite y sal.
Valencià: Allí, en temps passat, l'ermità tenia el costum de preparar aigua bullint, que els de Culla aprofitaven per a fer les sopes.
Español: Allí, en tiempo pasado, el ermitaño tenía la costumbre de preparar agua hirviendo, que los de Culla aprovechaban para hacer las sopas.
Valencià: Els pelegrins deien que menjaven sopa de cap perquè quan aguaitaven a l'olla veien reflectit el seu cap en l'aigua.
Español: Los peregrinos decían que comían sopa de cap porque al asomarse a la olla veían reflejada su cabeza en el agua.
Valencià: Des que es té notícia de la processó de Culla a Sant Joan és tradicional al pla de Vistabella el rés del sant rosari.
Español: Desde que se tiene noticia de la Processó de Culla a Sant Joan, es tradicional en el Pla de Vistabella el rezo del santo rosario.
Valencià: També en el primer misteri els participants es descobrixen el cap.
Español: También en el primer misterio los participantes se descubren su cabeza.
Valencià: Es resen quinze misteris (gojosos, dolorosos i gloriosos), amb el parenostre, deu avemaries i el glòria en cada un, a més de les lletanies.
Español: Se rezan quice misterios (gozosos, dolorosos y gloriosos), con el padrenuestro, diez avemarías y el gloria en cada uno.
Valencià: Només l'any 2003, quan el papa Joan Pau II els va instaurar, es van resar també els misteris lluminosos (un total de vint misteris).
Español: Sólo en el año 2003, cuando el papa Juan Pablo II los instauró, se rezaron también los misterios luminosos (un total de veinte misterios).
Valencià: Posteriorment s'ha seguit amb la tradició dels quinze primitius.
Español: Posteriormente se ha seguido con lo tradicional de los quinze primitivos.
Valencià: Sobre les cinc i mitja de la vesprada s'arriba a l'anhelada destinació.
Español: Sobre las cinco y media de la tarde se alcanza el ansiado destino.
Valencià: Ja a l'interior del temple, es fa l'ofrena del ciri de les ànimes o ciri de sant Joan, un gran ciri que oferix la població de Culla i que es manté encés davant de la imatge del sant durant tot l'any.
Español: Ya en el interior del templo, se hace ofrenda del ciri de les ànimes o ciri de Sant Joan, un gran cirio que ofrece la población de Culla y que se mantiene encendido frente a la imagen del santo durante todo el año.
Valencià: Es tracta d'un homenatge que el poble ret als seus difunts.
Español: Se trata de un homenaje que el pueblo rinde a sus difuntos.
Valencià: Ha sigut transportat durant tota l'anada, amb el pendó, les creus i la relíquia.
Español: Ha sido transportado durante toda la ida, junto al pendón, cruces y reliquia.
Valencià: Esta és una tradició que es feia des d'antic, es va deixar de fer i es va recuperar l'any 1984.
Español: Esta es una tradición que se seguía desde antiguo, se dejó de hacer y se recuperó la costumbre en el año 1984.
Valencià: És un ritu que es du a terme perquè la flama del poble de Culla estiga present durant tot l'any davant de la imatge de sant Joan Baptista, demostrant la gran devoció que li tenen.
Español: Es un rito que se lleva a cabo para que la llama del pueblo de Culla esté presente durante todo el año ante la imagen de san Juan Bautista, demostrando la gran devoción hacia él.
Valencià: Antigament per a pagar el ciri es venia carbó de llenya que feien els carboners; hui en dia el sufraga l'Ajuntament.
Español: Antiguamente, para pagar el cirio se vendía carbón de leña que hacían los carboneros; hoy en día lo sufraga el Ayuntamiento.
Valencià: Les seues mesures són: 55 centímetres de llarg i 9 centímetre de diàmetre, i cada any li fan damunt la inscripció i algun dibuix al·legòric de sant Joan o la parròquia de Culla.
Español: Sus medidas son de 55 centímetros de largo y 9 centímetro de diámetro y cada año se realiza sobre él la inscripción y algún dibujo alegórico a san Juan o a la parroquia de Culla.
Valencià: Els pelegrins descansen i emprenen la tornada dissabte al matí, no sense abans beneir la font situada davant de la porta de l'ermitori.
Español: Los peregrinos descansan y emprenden la vuelta el sábado por la mañana, no sin antes bendecir la fuente situada frente la puerta del ermitorio.
Valencià: De totes les rogatives que acudixen a Sant Joan de Penyagolosa, la de Culla és l'única que fa la benedicció de la font.
Español: De todas las rogativas que acuden a Sant Joan de Penyagolosa, la de Culla es la única que realiza la bendición de la fuente.
Valencià: Conta la tradició que, en un any de molta sequera i fetes totes les processons d'altres localitats, en arribar la de Culla, que sempre es fa en últim lloc, va començar a ploure i va cessar la sequera, i que per això se li va atorgar eixe privilegi, ja que va ser l'única que va aconseguir l'anhelada aigua per als cultius en un any de moltíssima sequera.
Español: Cuenta la tradición que, en un año de mucha sequía y realizadas todas las procesiones de otras localidades, al llegar la de Culla, que siempre acude en último lugar, empezó a llover y cesó la sequía, y que por ello se le otorgó ese privilegio, ya que fue la única que logró la ansiada agua para los cultivos en un año de muchísima sequía.
Valencià: Fins a l'any 1999 es feia en arribar la processó a Sant Joan; ara es complix amb eixe privilegi el matí de dissabte, després que arriben les persones que s'hi han desplaçat en vehicles i abans de la santa missa.
Español: Hasta el año 1999 se realizaba al llegar la procesión a Sant Joan; ahora se cumple con ese privilegio en la mañana del sábado, después de llegar las personas que se han desplazado en vehículos y antes de la santa misa.
Valencià: En eixe acte, a més de les oracions de benedicció, es canta l'Ave Maris Stella.
Español: En ese acto, además de las oraciones de bendición, se canta el Ave Maris Stella.
Valencià: A la tornada de Sant Joan cap a la posta del sol, la població de Culla ix a l'espera de la comitiva a la zona coneguda com a Baix lo Mur per donar-li la benvinguda.
Español: Al regreso de Sant Joan hacia la caída del sol, la población de Culla sale a la espera de la comitiva en la zona conocida como Baix lo Mur, para darles la bienvenida.
Valencià: Allí comença una emotiva processó pels carrers medievals del municipi, on són transportats amb grans dificultats els pendons, estendards molt pesats i que superen en doble l'alçària del de sant Joan, i que es trauen en les celebracions de cada sant en particular i constituïxen un verdader espectacle.
Español: Allí comienza una emotiva procesión por las calles medievales del municipio, donde son transportados con grandes dificultades los pendones, estandartes muy pesados y que superan en doble de la altura del de San Juan, y que se sacan en las celebraciones de cada santo, en particular, y que conforman un verdadero espectáculo.
Valencià: També era tradicional, i en estos últims anys s'ha tornat a recuperar, que els xiquets reberen el pelegrinatge amb branques d'arbres adornades amb tires tallades de paper de seda de colors, que són denominades banderes.
Español: También era tradicional, y en estos últimos años se ha vuelto a recuperar, que los niños recibieran a la peregrinación con ramas de árboles adornadas con tiras cortadas de papel de seda de colores, a las que se les denominan banderas.
Valencià: Les branques són normalment d'un arbust de mare-selva, ací conegut com a santjoanera.
Español: Las ramas son normalmente de un arbusto de madreselva, aquí conocido como santjoanera.
Valencià: Durant moltíssims anys les cavalleries van ser el mitjà de transport utilitzat en la processó de Culla a Sant Joan.
Español: Durante muchísimos años las caballerías eran el medio de transporte utilizado en la procesión de Culla a Sant Joan.
Valencià: En temps passat la participació era molt nombrosa, i una manera de fer el recompte era pels animals de càrrega; al lloc conegut com la portera de Culla, a mitjan segle xx, es van arribar a comptar més de cent animals de càrrega (principalment muls), que cada família portava per a transportar el seu equipatge i les provisions, la qual cosa ens fa suposar una participació superior a les 200 persones.
Español: En tiempo pasado la participación era muy numerosa, una forma de realizar el recuento era por los animales de carga; en el lugar conocido como la portera de Culla, a mediados del siglo xx, se llegaron a contar más de 100 animales de carga (principalmente mulos) que cada familia llevaba para el transporte de su equipaje y provisiones, lo que nos da a suponer una participación superior a las 200 personas.
Valencià: Però també hi hagué èpoques de baixa participació, tant que inclús en les ordenances municipals es va arribar a regular l'assistència, com a mínim, d'una persona per família, o, en cas contrari, es rebria una sanció, ja que la processó era molt poc concorreguda i així se'n defenia la continuïtat.
Español: Pero también hubo épocas de baja participación, tanto fue así que incluso en las ordenanzas municipales se llegó a regular la participación, como mínimo, de una persona por familia, o en caso contrario se recibiría sanción, ya que la procesión era muy poco concurrida y así se defendía su continuidad.
Valencià: Actualment hi continuen participant cavalleries.
Español: Actualmente siguen participando caballerías.
Valencià: La sària és l'element per a col·locar els queviures i l'equipatge, allí es porten la beguda, els cócs amb sardina, les capes del sacerdot i de les autoritats i algun element d'equipatge.
Español: La sarria es el elemento de alojamiento de los víveres y equipaje, allí se lleva bebida, los cócs con sardina, las capas del sacerdote y de las autoridades y algún elemento de equipaje.
Valencià: Eixes cavalleries pertanyen a persones que participen en la processó.
Español: Esas caballerías pertenecen a personas que participan en la procesión.
Valencià: Els participants s'integren plenament en la processó.
Español: Los participantes se integran plenamente en la procesión.
Valencià: Es manté l'esperit d'emoció i devoció tradicionalment sentit per Culla, i igualment es viu, en les dos jornades, un ambient d'harmonia, fraternitat i pelegrinatge. 2.3.5.
Español: Se mantiene el espíritu de emoción y devoción tradicionalmente sentido por Culla, e igualmente se vive, en las dos jornadas, un ambiente de armonía, fraternidad y peregrinaje. 2.3.5.
Valencià: Elements que formen part del bé: 2.3.5.1.
Español: Elementos que forman parte del bien: 2.3.5.1.
Valencià: Patrimoni immaterial: càntics i precs dels pelegrins. 2.3.5.2.
Español: Patrimonio inmaterial: cánticos y ruegos de los peregrinos. 2.3.5.2.
Valencià: Consueta dels pelegrins: consueta de la processó de Culla a Sant Joan de Penyagolosa (Ajuntament de Culla).
Español: Consueta de los peregrinos: consueta de la procesión de Culla a Sant Joan de Penyagolosa (Ayuntamiento de Culla).
Valencià: És la relació més o menys detallada de tot allò que fan al llarg del pelegrinatge.
Español: Es la relación más o menos detallada de todo aquello que hacen a lo largo del peregrinaje.
Valencià: Equival a un document en què s'explica el ritual amb detall; a més d'anotacions sobre preparatius, sobre les persones que hi participen, els oficis, etcètera, tot allò que s'ha relacionat amb la celebració. 2.3.5.3.
Español: Equivale a un documento en el cual se explica el ritual con detalle, además de anotaciones sobre preparativos, sobre las personas que participan, los oficios, etcétera, todo lo relacionado con la celebración. 2.3.5.3.
Valencià: Elements mobles: La indumentària que s'utilitza en el pelegrinatge.
Español: Elementos muebles: la indumentaria que se utiliza en la peregrinación.
Valencià: El pendó de sant Joan i la resta de pendons.
Español: El pendón de San Juan y el resto de pendones.
Valencià: El reliquiari. 2.3.5.4.
Español: El relicario. 2.3.5.4.
Valencià: Elements immobles: L'església parroquial de Culla.
Español: Elementos inmuebles: la iglesia parroquial de Culla.
Valencià: Les ermites de Sant Roc i de Sant Bertomeu del Boi.
Español: Las ermitas de Sant Roc y de Sant Bertomeu del Boi.
Valencià: Santuari de Sant Joan de Penyagolosa. 2.3.6.
Español: Santuario de Sant Joan de Penyagolosa. 2.3.6.
Valencià: Definició de l'àmbit espacial i temporal 2.3.6.1.
Español: Definición del ámbito espacial y temporal. 2.3.6.1.
Valencià: Àmbit espacial: Des de Culla fins a Sant Joan de Penyagolosa i viceversa, i els carrers de la població per on passa la processó. 2.3.6.2.
Español: Ámbito espacial: desde Culla hasta Sant Joan de Penyagolosa y viceversa, y calles de la población por donde transcurre la procesión. 2.3.6.2.
Valencià: Àmbit temporal: Es fa cada any divendres i dissabte, passada la festa de la Santíssima Trinitat, o siga, les vespres del Corpus Christi.
Español: Ámbito temporal: se realiza cada año en el viernes y sábado, pasada la fiesta de la Santísima Trinidad, o sea, vísperas del Corpus Christi.
Valencià: D'esta manera, els pelegrins fan el trajecte de Culla a Sant Joan divendres i el de tornada, dissabte.
Español: De esta forma los peregrinos realizan el trayecto de Culla a Sant Joan el viernes y el de regreso, el sábado.
Valencià: La rogativa a peu es va mantindre fins a l'any 1967, i es va deixar de fer d'esta manera a causa de la molt escassa participació, ja que moltes persones, abandonant l'esperit tradicional, s'hi traslladaven en vehicles.
Español: La rogativa a pie se mantuvo hasta el año 1967, y se dejó de hacer de ese modo debido a la muy escasa participación, ya que muchas personas se trasladaban en vehículos, abandonando el espíritu tradicional.
Valencià: Encara que en alguna època es van fer diverses processons en un any, la cosa normal era fer-ne una única dilluns i dimarts passada la festa de la Santíssima Trinitat.
Español: Aunque en alguna época se hicieron varias procesiones en un año, lo normal era hacer una única en el lunes y martes pasada la fiesta de la Santísima Trinidad.
Valencià: L'any 1968 es va deixar de fer la romeria a peu i es feia únicament el desplaçament en vehicles i en només un dia.
Español: En el año 1968 se dejó de hacer la romería a pie y se realizaba solo desplazamiento en vehículos y en solo un día.
Valencià: Va ser una època en què el món popular i tradicional va deixar de ser estimat.
Español: Fue una época en que lo popular y tradicional dejó de tener aprecio.
Valencià: Fins a l'any 1988 es feia el dimarts passada la festa de la Santíssima Trinitat.
Español: Hasta el año 1988 se hacía en el martes pasada la fiesta de la Santísima Trinidad.
Valencià: Modificada la celebració de la festa del Corpus Christi a diumenge, des de l'any 1989 fins al 1999 la romeria se celebrà el dissabte de la mateixa setmana, o siga, la vespra d'esta última festa mencionada.
Español: Modificada la celebración de la fiesta del Corpus Christi a domingo, desde el año 1989 hasta 1999, la romería se celebraba en el sábado de la misma semana, o sea, la víspera de esta última fiesta mencionada.
Valencià: L'any 2000 es va recuperar novament la tradició de la processó a peu.
Español: En el año 2000 se recuperó de nuevo la tradición de la procesión a pie.
Valencià: L'horari aproximat del pelegrinatge és el següent: Divendres Hora Eixida de la sagristia de l'església parroquial 06.00 Peiró dels Saulons 06.12 Passat el riu, descansen i mengen cócs amb sardina 07.50 Descans al prat de davall del mas d'en Campos 09.00 Pas pel mas de Capote 10.10 Descans breu, missa, esmorzar 11.50 Sant Bertomeu.
Español: El horario aproximado de la peregrinación es el siguiente: Viernes Hora Salida de la sacristía de la iglesia parroquial 0600 Cruz de Els Saulons 0612 Pasado el río, descansan y comen cócs amb sardina 0750 Descanso en prado bajo el Mas d'en Campos 0900 Paso por el Mas de Capote 1010 Pequeño descanso, misa, almuerzo 1150 Sant Bertomeu.
Valencià: Càntics d'eixida 12.45 Mas de les Lloses o del Collado 13.00 Arribada a la font de l'Alforí.
Español: Cánticos de salida 1245 Mas de les Lloses o del Collado 1300 Llegada a la fuente de L'Alforí.