gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Per la Resolució d'11 de maig de 2015, de la Conselleria de Educació, Cultura i Esport, es va acordar incoar l'expedient per a la declaració com a Bé d'Interés Cultural Immaterial la festa del Sexenni de Morella.
Español: Mediante Resolución de 11 de mayo de 2015, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, se acordó incoar el expediente para la declaración como Bien de Interés Cultural Inmaterial a favor de la fiesta del Sexenni de Morella.
Valencià: En la tramitació de l'expedient s'ha concedit tràmit d'audiència a l'Ajuntament de Morella.
Español: En la tramitación del expediente se ha concedido trámite de audiencia al Ayuntamiento de Morella.
Valencià: En compliment del que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'expedient consten els informes favorables del Consell Valencià de Cultura, de la Universitat Jaume I de Castellò i de la Real Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles.
Español: En cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 27 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, constan en el expediente los informes favorables del Consell Valencià de Cultura, de la Universitat Jaume I de Castelló y de la Real Academia de Bellas Artes de San Carlos de Valencia.
Valencià: Per tot això, complits els tràmits previstos en l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de decembre, del Consell, i en els articles 26 i següents de la Llei 4/1998, de 11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, a proposta del conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 19 de febrer de 2016, DECRETE Article 1.
Español: Por todo ello, cumplidos los trámites previstos en el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, y en los artículos 26 y siguientes de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, a propuesta del conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 19 de febrero de 2016, DECRETO Artículo 1.
Valencià: Objecte Es declara Bé d'Interés Cultural Immaterial la festa del Sexenni de Morella.
Español: Objeto Se declara Bien de Interés Cultural Inmaterial la fiesta del Sexenni de Morella.
Valencià: Mesures de protecció i salvaguarda La protecció del Sexenni de Morella com a bé d'interés cultural immaterial es concretarà en les mesures següents: 1.
Español: Medidas de protección y salvaguardia La protección del Sexenni de Morella como bien de interés cultural inmaterial se concretará en las siguientes medidas: 1.
Valencià: Realitzar tasques d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics. 2.
Español: Realizar labores de identificación, descripción, investigación, estudio y documentación con criterios científicos. 2.
Valencià: Incorporar testimonis disponibles a suports materials que garantisquen la seua protecció i preservació. 3.
Español: Incorporar los testimonios disponibles a soportes materiales que garanticen su protección y preservación. 3.
Valencià: Vetlar pel normal desenvolupament i pervivència d'aquesta manifestació cultural, així com tutelar la conservació dels seus valors tradicionals i la seua transmissió a les generacions futures.
Español: Velar por el normal desarrollo y la pervivencia de esta manifestación cultural, así como tutelar la conservación de sus valores tradicionales y su transmisión a las generaciones futuras.
Valencià: Les accions de salvaguarda que es projecten hauran de tindre en compte, de manera molt especial, els riscos de desvirtuació que podrien derivar-se del turisme massiu, així com la necessitat de valorar i protegir adequadament els oficis tradicionals associats a la manifestació.
Español: Las acciones de salvaguardia que se proyecten deberán tener en cuenta, de manera muy especial, los riesgos de desvirtuación que podrían derivarse del turismo masivo, así como la necesidad de valorar y proteger adecuadamente los oficios tradicionales asociados a esta manifestación.
Valencià: La gestió de la festa la tindran els electes o elets dels gremis i la Junta de Festes, formada per l'alcalde, que n'és el president, representants de l'ajuntament, del clero, dels diferents gremis (elets), l'administrador del santuari, i altres grups que s'han incorporat amb els anys (turisme i tercera edat).
Español: La gestión de la fiesta la ostentarán los electos o elets de los gremios y la Junta de Fiestas, formada por el alcalde, que es el presidente, representantes del ayuntamiento, del clero, de los diferentes gremios (elets), el administrador del santuario, y otros grupos que se han incorporado con los años (turismo y tercera edad).
Valencià: Aquests, en conjunció amb els altres actors, seran els que decidisquen sobre aspectes materials i immaterials, així com sobre el desenvolupament dels actes de la festivitat anual.
Español: Éstos, en conjunción con los demás actores, serán quienes decidan sobre aspectos materiales e inmateriales, así como sobre el desarrollo de los actos de la festividad anual.
Valencià: Publicació i inscripció El present decret es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado, i la declaració s'inscriurà en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, i es comunicarà, així mateix, al Registre General de Béns d'Interés Cultural, del Ministeri d'Educació, Cultura i Esport.
Español: Publicación e inscripción El presente decreto se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y en el Boletín Oficial del Estado, y la declaración se inscribirá en la sección primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano, comunicándose, asimismo, al Registro General de Bienes de Interés Cultural, del Ministerio de Educación, Cultura y Deporte.
Valencià: Absència d'incidència en la despesa pública de la present disposició L'aplicació i el desplegament del present decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de despesa assignada a la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i, en tot cas, haurà de ser atesa amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent per raó de la matèria.
Español: Ausencia de incidencia en el gasto público de la presente disposición La aplicación y el desarrollo del presente decreto no podrá tener incidencia alguna en la dotación de todos y cada uno de los capítulos de gasto asignada a la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, y, en todo caso, deberá ser atendida con los medios personales y materiales de la conselleria competente por razón de la materia.
Valencià: Castelló de la Plana, 26 de febrer de 2016 El president de la Generalitat, XIMO PUIG I FERRER El conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, VICENT MARZÀ IBÁÑEZ ANNEX Exposició de motius El Sexenni de Morella és la festivitat que se celebra cada sis anys al voltant del tercer diumenge d'agost en honor a la Mare de Déu de Vallivana.
Español: Castellón de la Plana, 26 de febrero de 2016 El president de la Generalitat, XIMO PUIG I FERRER El conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, VICENT MARZÀ IBÁÑEZ ANEXO Exposición de motivos El Sexenni de Morella es la festividad que se celebra cada seis años en torno al tercer domingo de agosto en honor a la Mare de Déu de Vallivana.
Valencià: Ja en el segle XV es documenta la imatge, en terrissa policromada, de la verge al costat d'una ermita que hi havia a l'actual santuari i hostatgeria, a 24 quilòmetres del nucli urbà.
Español: Ya en el siglo XV se documenta la imagen, en barro cocido policromado, de la virgen junto a una ermita que existió en el actual santuario y hospedería, a 24 kilómetros del núcleo urbano.
Valencià: No obstant això, la festivitat no sorgirà fins a mitjan segle XVII, motivada per successives èpoques de sequeres i malalties.
Español: Sin embargo, la festividad no surgirá hasta mediados del siglo XVII, motivada por sucesivas épocas de sequías y enfermedades.
Valencià: La nota més característica del Sexenni de Morella és la massiva participació dels veïns de Morella, que conceptuen la festa com un patrimoni comú i propi, des de l'àmbit de les creences i conviccions religioses, o el de la fidelitat secular a la tradició.
Español: La nota más característica del Sexenni de Morella es la masiva participación de los vecinos de Morella, que conceptúan la fiesta como un patrimonio común y propio, desde el ámbito de las creencias y convicciones religiosas, o el de la fidelidad secular a la tradición.
Valencià: El Sexenni conforma un sistema d'actuacions rituals i tradicionals d'una gran coherència i complexitat que el converteixen en paradigma i en model de referència de les festes tradicionals valencianes, elevant-se per damunt d'altres festes de pobles veïns o més llunyans.
Español: El Sexenni conforma un sistema de actuaciones rituales y tradicionales de una gran coherencia y complejidad que lo convierten en paradigma y en modelo de referencia de las fiestas tradicionales valencianas, elevándose por encima de otras fiestas de pueblos vecinos o alejados.
Valencià: Dades sobre el bé objecte de la declaració a) Denominació: Sexenni de Morella.
Español: Datos sobre el bien objeto de la declaración a) Denominación: Sexenni de Morella.
Valencià: b) Localitat: Morella.
Español: b) Localidad: Morella.
Valencià: c) Data de realització: cada sis anys, el tercer diumenge d'agost.
Español: c) Fecha de realización: cada seis años, el tercer domingo de agosto.
Valencià: d) Protagonistes: el poble de Morella a través dels gremis (el Gremi d'Agricultura i Ramaderia, la Colònia Morellanocatalana, els Morellans Absents, els Gremi de Professions, Indústria i Transport, el Gremi d'Arts i Oficis, el Gremi del Comerç i el Gremi de la Joventut).
Español: d) Protagonistas: el pueblo de Morella a través de los gremios (el Gremio de Agricultura y Ganadería, la Colonia Morellano-catalana, los Morellanos Ausentes, el Gremio de Profesiones, Industria y Transporte, el Gremio de Artes y Oficios, el Gremio del Comercio y el Gremio de la Juventud).
Valencià: e) Antecedents històrics.
Español: e) Antecedentes históricos.
Valencià: Els seus orígens es remunten a les epidèmies de pesta patides en el segle XVII pel Mediterrani i a una rebrotada que es va produir l'any 1672, que va motivar que el dia de Sant Esteve, el 26 de desembre, d'aquell any la Confraria del Roser es reunira en capítol per a discutir la proposta efectuada pels jurats de la vila.
Español: Sus orígenes se remontan a las epidemias de peste sufridas en el siglo XVII por el Mediterráneo y a un rebrote que se produjo en el año 1672, que motivó que el día de San Esteban, el 26 de diciembre, de aquel año la Confraria del Roser se reuniera en capítulo para discutir la propuesta efectuada por los jurados de la villa.
Valencià: D'aquesta manera, trenta confrares del Roser, vestits amb robes penitencials, van iniciar un dels costums més estimats pels morellans: la romeria a Vallivana per a traslladar la verge a la població.
Español: De esta forma, treinta cofrades del Roser, vestidos con ropas penitenciales, iniciaron una de las costumbres más estimadas por los morellanos: la romería a Vallivana para trasladar la virgen a la población.
Valencià: El Consell de la Vila va acordar, el 14 de febrer de 1673, l'ordre que és origen de les festes sexennals de Morella: «Els justícia, jurats y Consell de Morella tenen a bé donar gràsies a la Imperatrís de totes les creatures y Senyora nostra, la Verge de Vallivana, ara y en tot temps, en un novenari, de sis en sis anys, pe.l benefisi de salut alcanzada en l'any pasat [?].
Español: El Consell de la Vila acordó, el 14 de febrero de 1673, la orden que es origen de las fiestas sexenales de Morella: «Els justícia, jurats y Consell de Morella tenen a bé donar gràsies a la Imperatrís de totes les creatures y Senyora nostra, la Verge de Vallivana, ara y en tot temps, en un novenari, de sis en sis anys, pe.l benefisi de salut alcanzada en l'any pasat [?].
Valencià: f) Organització de la festa.
Español: f) Organización de la fiesta.
Valencià: Els preparatius.
Español: Los preparativos.
Valencià: Els organitzadors oficials són els electes o elets dels gremis i la Junta de Festes.
Español: Los organizadores oficiales son los electos o elets de los gremios y la Junta de Fiestas.
Valencià: Cada gremi organitza un dels dies de la festa i, a més, contribueix a les despeses generals.
Español: Cada gremio organiza uno de los días de la fiesta y, además, contribuye a los gastos generales.
Valencià: Els gremis s'han mantingut fidels als seus orígens amb la desaparició del gremi dels artistes i la creació de dos de nous, el del Comerç i el de les Professions, Indústria i Transport.
Español: Los gremios se han mantenido fieles a sus orígenes con la desaparición del gremio de los artistas y la creación de dos nuevos, el del Comercio y el de las Profesiones e Industria y Transportes.
Valencià: La Junta de Festes s'ocupa de totes les coses d'interés comú i supervisa les activitats dels gremis.
Español: La Junta de Fiestas se ocupa de todas las cosas de interés común y supervisa las actividades de los gremios.
Valencià: g) Descripció del bé.
Español: g) Descripción del bien.
Valencià: El Sexenni de Morella és una festivitat en honor a la Mare de Déu de la Vallivana que se celebra cada sis anys entorn del tercer diumenge d'agost.
Español: El Sexenni de Morella es una festividad en honor a la Virgen de Vallivana que se celebra cada seis años en torno al tercer domingo de agosto.
Valencià: En el segle XV es documenta ja la imatge, en terrissa policromada, al costat d'una ermita que hi havia a l'actual santuari i hostatgeria, a 24 quilòmetres del nucli urbà.
Español: En el siglo XV se documenta ya la imagen, en barro cocido policromado, junto a una ermita que existió en el actual santuario y hospedería, a 24 kilómetros del núcleo urbano.
Valencià: h) Actes principals.
Español: h) Actos principales.
Valencià: L'any anterior a cada festa sexennal té lloc l'Anunci, l'esquema del qual, des de 1903, és fonamentalment el següent: els tres primers diumenges d'agost es planten els ninots, figures de dimensions i formes humanes estrafolàries fets amb cartons, teles i fustes que anuncien les pròximes festes.
Español: El año anterior a cada fiesta sexenal tiene lugar el Anunci, cuyo esquema desde 1903 es fundamentalmente el siguiente: los tres primeros domingos de agosto se plantan los ninots, muñecos de dimensiones y formas humanas estrafalarias hechos con cartones, telas y maderas que anuncian las próximas fiestas.
Valencià: On estan situats es poden llegir uns versos, les relacions, a vegades mordaços i crítics sobre fets o esdeveniments de la vida de Morella.
Español: Donde están ubicados se pueden leer unos versos, las relacions, a veces mordaces y críticos sobre hechos o acontecimientos de la vida de Morella.
Valencià: El quart diumenge es fa la festa major, el pregó, la desfilada de les carrosses i el rosari de la nit.
Español: El cuarto domingo se hace la fiesta mayor, el pregón, el desfile de las carrozas y el rosario de la noche.
Valencià: En el pregó, un herald muntat a cavall va pregonant pels carrers el pròxim sexenni acompanyat per la banda municipal, que interpreta l'himne de Morella.
Español: En el pregón, un heraldo montado a caballo va pregonando por las calles el próximo sexenio acompañado por la banda municipal, que interpreta el himno de Morella.
Valencià: Una nota característica des de 1897 és la utilització del confeti després de la desfilada de les carrosses, amb una guerra de confeti i serpentines, i d'aquesta manera queda proclamat l'any sexennal.
Español: Una nota característica desde 1897 es la utilización del confeti luego del desfile de las carrozas, con una guerra de confeti y serpentinas, quedando así proclamado el año sexenal.
Valencià: El dijous, dia abans de la romeria a Vallivana, té lloc l'Entrada de les Colònies.
Español: El jueves, día antes de la romería a Vallivana, tiene lugar la Entrada de les Colònies.
Valencià: Commemora l'arribada dels morellans que havien hagut d'emigrar i que tornaven al poble per a complir amb el vot.
Español: Conmemora la llegada de los morellanos que habían tenido que emigrar y que volvían al pueblo para cumplir con el vot.
Valencià: Els morellans de la ciutat i els de l'emigració se saluden amb parlaments a l'exterior del portal de Sant Miquel, i una vegada junts es fa l'entrada física a la ciutat mentres s'interpreta l'himne de Morella.
Español: Los morellanos de la ciudad y los de la emigración se saludan con parlamentos en el exterior del portal de San Miguel, y una vez juntos se hace la entrada física a la ciudad mientras se interpreta el himno de Morella.
Valencià: La romeria, que porta la Mare de Déu de Vallivana del seu santuari, ix de Morella el divendres a les nou del matí, i recorre els 24 quilòmetres que separen la població del santuari.
Español: La romería, que recoge a la Mare de Déu de Vallivana de su santuario, parte de Morella el viernes a las nueve de la mañana, recorriendo los 24 kilómetros que separan la población del santuario.
Valencià: La inicia la bandera blanca, després els romeus i al mig se situa la bandera de sant Antoni.
Español: La inicia la bandera blanca, después los romeros y en medio se sitúa la bandera de San Antonio.
Valencià: Més arrere va la creu processional, i en últim lloc el capellà amb l'urna, que sempre està a l'església però que es quedarà a Vallivana mentre la verdadera imatge estiga a Morella.
Español: Más atrás está la cruz procesional, y en último lugar el sacerdote con la urna, que siempre está en la iglesia pero que se quedará en Vallivana mientras la verdadera imagen esté en Morella.
Valencià: Per la seua banda, la imatge va acompanyada dels sis elets de la Confraria de la Santíssima Trinitat i de Sant Antoni.
Español: Por su parte, la imagen va acompañada de los seis elets de la Cofradía de la Santísima Trinidad y de San Antonio.
Valencià: En arribar a la fita o creu de terme de Vallivana, es detenen per a esperar la processó de benvinguda que ha eixit des del santuari amb la bandera i la creu.
Español: Al llegar al mojón o cruz de término de Vallivana, se detienen para esperar a la procesión de bienvenida que ha salido desde el santuario con la bandera y la cruz.
Valencià: Una vegada fetes les salutacions tradicionals, es dirigeixen tots cap al temple.
Español: Una vez hechas las salutaciones tradicionales, se dirigen todos hacia el templo.
Valencià: En eixir de Vallivana de tornada, després de la missa, l'ajuntament ofereix als romeus rotllo, xocolate i aiguardent.
Español: Al salir de Vallivana de regreso, tras la misa, el Ayuntamiento ofrece a los romeros rollo, chocolate y aguardiente.
Valencià: Abans d'eixir la romeria, es resa un solemne respons per tots els fidels difunts.
Español: Antes de salir la romería, se reza un solemne responso por todos los fieles difuntos.
Valencià: Hi ha una sèrie de parades rituals, tant en la baixada com a la tornada de la pregària: a l'Hostal Nou (el desdejuni), a la Torreta (per a dinar) i al pont de la Bota (el berenar).
Español: Hay una serie de paradas rituales, tanto en la bajada como al regreso de la rogativa: en el Hostal Nou (el desayuno), en la Torreta (para comer) y en el puente de la Bota (la merienda).
Valencià: Durant el transcurs de l'itinerari, només els elets porten atxes enceses, però quan s'entra a Morella tots els romeus en porten, mentre canten el rosari.
Español: Durante el transcurso del itinerario, solo los elets llevan hachas encendidas, pero cuando se entra en Morella todos los romeros las llevan, mientras cantan el rosario.
Valencià: En aquest sentit, potser, el canvi recent més important ha sigut la incorporació de les dones en la participació de la pregària.
Español: En este sentido, quizás el cambio reciente más importante ha sido la incorporación de las mujeres en la participación de la rogativa.
Valencià: Per a rebre la Mare de Déu de Vallivana, la nit anterior a la seua arribada es realitza la plantada de les decoracions dels carrers, que constitueix un dels símbols principals de la festa, ja que és expressió del gran arrelament artesanal existent.
Español: Para recibir a la Mare de Déu de Vallivana, la noche anterior a su llegada se realiza la plantada de las decoraciones de las calles, que constituye uno de los símbolos principales de la fiesta, ya que es expresión del gran arraigo artesanal existente.
Valencià: Els veïns dels carrers per on passa la processó s'han preparat durant molts mesos, elaborant amb tot secret el motiu que adornarà el seu carrer.
Español: Los vecinos de las calles por donde pasa la procesión se han preparado durante muchos meses, elaborando con todo secreto el motivo que adornará su calle.
Valencià: Aquesta decoració té un dibuix que es repeteix i que correspon a un bastidor de fusta, cartó o amb motles, si es vol que tinga relleus, i després es vist amb paper de seda de colors (tècnica denominada amb diversos noms: pelosella, fulleta, ploma, caragolet, bandereta i paper munyit).
Español: Esta decoración tiene un dibujo que se repite y que corresponde a un bastidor de madera, cartón o con moldes, si se quiere que tenga relieves, y después se viste con papel de seda de colores (técnica denominada con varios nombres: pelosella, fulleta, ploma, caragolet, bandereta y paper munyit).
Valencià: Finalment, els carrers són il·luminats.
Español: Por último, las calles son iluminadas.
Valencià: La processó general se celebra el diumenge de festa major i primera jornada de la novena.
Español: La procesión general se celebra el domingo de fiesta mayor y primera jornada de la novena.
Valencià: És un dels actes centrals, en què participen els gremis, les danses i els grups figuratius, que a mitjan vesprada fan un recorregut general pel poble.
Español: Es uno de los actos centrales, en que participan los gremios, las danzas y los grupos figurativos, que a media tarde hacen un recorrido general por el pueblo.
Valencià: Els dolçainers i els gegants són els encarregats d'iniciar-la, perquè a continuació desfilen els gremis i les creus processionals, i tanquen l'acte la presidència eclesiàstica, la cambrera de la Mare de Déu, les autoritats i la banda de música.
Español: Los dulzaineros y los gigantes son los encargados de iniciarla, para que seguidamente desfilen los gremios y las cruces procesionales, y cierran el acto la presidencia eclesiástica, la camarera de la Virgen, las autoridades y la banda de música.
Valencià: A més, es lligen relacions o versets dedicats a la Mare de Déu des d'un artefacte conegut com la taronja.
Español: Además, se leen relacions o versitos dedicados a la Virgen desde un artefacto conocido como la taronja.
Valencià: L'esquema bàsic de la novena és el següent: missa solemne, retaule processional, processó i activitats lúdiques.
Español: El esquema básico de la novena es el siguiente: misa solemne, retablo procesional, procesión y actividades lúdicas.
Valencià: A aquest s'afigen altres actes, com el rosari de torxes, castellers, cobles i correfocs el dia de la Colònia Morellanocatalana.
Español: A este se añaden otros actos, como el rosario de antorchas, castellers, cobles y correfocs el día de la Colonia Morellano-Catalana.
Valencià: Una mascletada, castell de focs artificials, actuacions infantils, concerts diversos i competicions esportives completen el programa, que conclou el dia després de la novena, dedicat a la memòria dels difunts morellans.
Español: Una mascletada, castillo de fuegos artificiales, actuaciones infantiles, conciertos diversos y competiciones deportivas completan el programa, que concluye el día después de la novena, dedicado a la memoria de los difuntos morellanos.
Valencià: Una altra de les activitats que es realitzen durant la novena, és el retaule, una «volta per la ciutat», que antigament servia als elets per a recol·lectar diners destinats a la festa.
Español: Otra de las actividades que se realiza durante la novena es el retaule, una «vuelta por la ciudad», que antiguamente servía a los elets para recolectar dinero destinado a la fiesta.