gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: La cort dels llauradors Per al desenvolupament de la seua comesa jurídica, els síndics de les comunitats de regants de Tormos, Rascanya, Mestalla, Quart, Benàger-Faitanar, Favara, Mislata i Rovella es reunixen tots els dijous (excepte els que van de Nadal a Reis i quan és festiu, que se celebra els dimecres) a la porta dels Apòstols de la catedral de València en sonar, al migdia, la campana del Miquelet.
Español: La corte de los labradores Para el desarrollo de su cometido jurídico, los síndicos de las comunidades de regantes de Tormos, Rascaña, Mestalla, Quart, Benàger-Faitanar, Favara, Mislata y Rovella se reúnen todos los jueves (excepto los que van de Navidad a Reyes y cuando es festivo, que se celebra los miércoles) en la puerta de los Apóstoles de la Catedral de Valencia al sonar al mediodía la campana del Micalet.
Valencià: El seu procediment, oral, se substancia íntegrament en valencià.
Español: Su procedimiento, oral, se sustancia íntegramente en valenciano.
Valencià: El seu funcionament és expeditiu i eficaç: produïda una infracció a les ordenances, el guarda de la séquia cita l'infractor perquè comparega davant el Tribunal de les Aigües el dijous immediat.
Español: Su funcionamiento es expeditivo y eficaz: producida una infracción a las Ordenanzas, el guarda de la Acequia cita al infractor para que comparezca ante el Tribunal de las Aguas el jueves inmediato.
Valencià: Si no hi acudix, se'l torna a citar dos vegades més (les dos primeres citacions, el guarda de manera verbal, i la tercera, l'agutzil del tribunal i per papereta), i en no comparéixer a la tercera citació, es dóna per admesa la denúncia en totes les seues parts i amb totes les seues conseqüències, de manera que se'l jutja i se'l condemna en rebel·lia.
Español: Si no acudiese, se le vuelve a citar por dos veces más (las dos primeras citaciones, por el guarda de forma verbal, y la tercera, por el alguacil del Tribunal y por papeleta), y al no comparecer a la tercera citación, se da por admitida la denuncia en todas sus partes y con todas sus consecuencias, juzgándose y condenándosele en rebeldía.
Valencià: Una vegada constituït el tribunal, l'agutzil, després de demanar permís al president, crida de viva veu els denunciats de cada una de les séquies.
Español: Una vez constituido el Tribunal, el alguacil, después de pedir permiso al presidente, llama de viva voz a los denunciados de cada una de las acequias.
Valencià: En cas que hi haja denunciats, entren al recinte el denunciat i el denunciant, acompanyats del guarda de la séquia a la qual pertanyen.
Español: En el caso de que haya denunciados, entran en el recinto el denunciado y el denunciante, acompañados del guarda de la Acequia a la que pertenecen.
Valencià: El denunciant, personalment (o si és el cas el guarda), formula l'acusació.
Español: El denunciante, personalmente (o en su caso el Guarda), formula la acusación.
Valencià: El denunciat es defén també personalment, i pot aportar proves noves i/o testimonis.
Español: El denunciado se defiende también personalmente y puede aportar pruebas nuevas y/o testigos.
Valencià: El president del tribunal i els altres síndics poden fer totes les preguntes necessàries per a la millor informació del cas, i fins i tot, si és necessari, es pot arribar a suspendre la sessió perquè els membres del tribunal puguen anar a veure els fets al lloc on s'han desenvolupat i en presència dels interessats.
Español: El presidente del Tribunal y los demás síndicos pueden hacer todas las preguntas necesarias para la mejor información del caso, e incluso, si fuera necesario, se puede llegar a suspender la sesión para que los miembros del Tribunal puedan ir a ver los hechos en el lugar donde se han desarrollado y en presencia de los interesados.
Valencià: Sense més tràmits, el tribunal delibera i sentencia, i el president pronuncia en l'acte la fórmula tradicional: ?Este tribunal l'absol?; o ?Este tribunal el condemna a pena, costos, danys i perjuins segons ordenances?.
Español: Sin más trámites, el Tribunal delibera y sentencia, pronunciando el presidente en el acto la fórmula tradicional: ?Este Tribunal l'absol?; o ?Este tribunal el condemna a pena, costos, danys i perjuins segons ordenances?.
Valencià: Les resolucions són inapel·lables i la sanció s'aplica segons les ordenances de cada séquia.
Español: Los fallos son inapelables y la sanción se aplica según las Ordenanzas de cada Acequia.
Valencià: Perquè la imparcialitat siga més palpable, el síndic, a la séquia del qual pertany el denunciat, no intervé ni en la deliberació ni en la votació de la sentència; només contesta les preguntes del president, si este considera necessari formular-li-les.
Español: Para que la imparcialidad sea más palpable, el Síndico a cuya acequia pertenece el denunciado no interviene ni en la deliberación ni en la votación de la sentencia; sólo contesta a las preguntas del Presidente, si éste considera necesario formulárselas.
Valencià: I també, en nom de la imparcialitat, si el president és del mateix costat del riu que el denunciat jutjarà el vicepresident, que és del costat contrari del riu.
Español: Y también en aras a la imparcialidad, si el Presidente es del mismo lado del río que el denunciado, juzgará el Vicepresidente, que es del lado contrario del río.
Valencià: Cal tindre present que des dels anys 40 del segle XX hi ha un llibre de sentències on es registren de manera succinta les causes resoltes pel tribunal, amb indicació de la comunitat de regants interessada, del braç o canal secundari de la séquia on té lloc el litigi, la identificació del denunciat i el denunciant, una descripció concisa dels fets i de la sentència.
Español: Hay que tener presente que desde los años 40 del siglo XX existe un libro de sentencias donde se registra de manera sucinta las causas resueltas por el Tribunal, con indicación de la Comunidad de Regantes interesada, del brazo o canal secundario de la acequia donde tiene lugar el litigio la identificación del denunciado y denunciante, una descripción escueta de los hechos y de la sentencia.
Valencià: La Junta dels Síndics Per al desenvolupament de la seua comesa governativoadministrativa, els síndics de les comunitats de regants de Tormos, Rascanya, Mestalla, Quart, Benàger-Faitanar, Favara, Mislata i Rovella, als quals s'unix el síndic de Xirivella, es constituïxen, de manera ordinària, en junta a la casa vestuari, immoble ubicat enfront de la porta dels Apòstols de la catedral, una vegada el tribunal ha alçat la seua sessió.
Español: La Junta de los síndicos Para el desarrollo de su cometido gubernativo-administrativa, los síndicos de las comunidades de regantes de Tormos, Rascaña, Mestalla, Quart, Benàger-Faitanar, Favara, Mislata y Rovella, a los que se une el síndico de Xirivella, se constituyen de forma ordinaria en Junta en la Casa-Vesturario, inmueble ubicado frente a la Puerta de los Apóstoles de la Catedral, una vez el Tribunal ha levantado su sesión.
Valencià: Els síndics són assistits per al desenvolupament de les dites funcions per un secretari i un lletrat assessor (si n'hi ha), i pels lletrats de les distintes comunitats de regants.
Español: Los síndicos son asistidos para el desarrollo de dichas funciones por un secretario y un letrado asesor (de haberlo), y por los letrados de las distintas comunidades de regantes.
Valencià: La Junta dels Síndics també pot constituir-se de manera extraordinària a criteri del president del tribunal, o a petició d'algun dels síndics.
Español: La Junta de los síndicos también puede constituirse de forma extraordinaria a criterio del Presidente del Tribunal, o a petición de alguno de los síndicos.
Valencià: A diferència del que ocorre amb el funcionament jurídic del tribunal, que és totalment oral, els múltiples assumptes tractats per la Junta dels Síndics són anotats en un llibre d'actes.
Español: A diferencia de lo que ocurre con el funcionamiento jurídico del Tribunal, que es totalmente oral, los múltiples asuntos tratados por la Junta de los síndicos son anotados en un Libro de Actas.
Valencià: Entre els assumptes més habituals, es compten el repartiment de despeses entre les comunitats, adoptar acords d'interés processal que constituïxen doctrina per al tribunal, exercir el règim disciplinari sobre els seus subordinats (actuant de manera oral i succinta), la petició d'aigua de gràcia als alcaldes dels pobles-castell (Vilamarxant, Benaguasil, la Pobla de Vallbona i Riba-roja), i la declaració de sequera, amb el consegüent establiment del repartiment per tanda ordinari en les diferents comunitats de regants del tribunal i entre estes, o, en els casos més greus, amb la consegüent sol·licitud a l'autoritat administrativa de l'establiment del repartiment per tanda extraordinari entre els pobles-castell, la séquia reial de Montcada i les comunitats de regants del tribunal.
Español: Entre los asuntos más habituales, se cuentan el reparto de gastos entre las comunidades, adoptar acuerdos de interés procesal que constituyen doctrina para el tribunal, ejercer el régimen disciplinario sobre sus subordinados (actuando de forma oral y sucinta), la petición de agua de gracia a los alcaldes de los pueblos-castillo (Vilamarxant, Benaguasil, la Pobla de Vallbona y Riba-roja), y la declaración de sequía, con el consiguiente establecimiento del tandeo ordinario en y entre las diferentes comunidades de regantes del Tribunal, o, en los casos más graves, con la consiguiente solicitud a la autoridad administrativa del establecimiento del tandeo extraordinario entre los pueblos-castillo, la Real Acequia de Moncada y las comunidades de regantes del Tribunal.
Valencià: Valors patrimonials El Tribunal de les Aigües, herència viva del sistema de govern de les aigües a l'Horta en època islàmica, té un valor excepcional des de l'òptica històrica, antropològica i jurídica, i és un dels principals trets definitoris de la identitat cultural dels valencians, tant com la seua llengua, en què s'expressen els seus veredictes.
Español: Valores patrimoniales El Tribunal de las Aguas, herencia viva del sistema de gobierno de las aguas en la Huerta en época islámica, posee un valor excepcional desde la óptica histórica, antropológica y jurídica, siendo uno de los principales rasgos definitorios de la identidad cultural de los valencianos, tanto como su lengua, en la que se expresan sus veredictos.
Valencià: La seua significació excedix molt el marc de la Comunitat Valenciana, ja que constituïx un monument del procés històric de gènesi i transferència de la refinada cultura de l'aigua andalusina des dels seus orígens al pròxim orient i al nord d'Àfrica fins al Nou Món.
Español: Su significación excede con mucho el marco de la Comunidad Valenciana puesto que constituye un monumento del proceso histórico de génesis y transferencia de la refinada cultura del agua andalusí desde sus orígenes en el próximo oriente y en el norte de Africa hasta el Nuevo Mundo.
Valencià: Un tresor del Patrimoni Cultural Immaterial Valencià amb una indubtable dimensió universal.
Español: Un tesoro del Patrimonio Cultural Inmaterial Valenciano con una indudable dimensión universal.
Valencià: Vicent Giner Boira, lletrat del tribunal, va fonamentar els orígens musulmans de la institució en la concessió per Jaume I d'Aragó als pobladors del regne de l'aprofitament franc de les séquies i aigües ?segons que antigament és i va ser establit i acostumat en els temps dels sarraïns- (Fur XXXV de Jaume I), i en el fet que el tribunal es reunisca els dijous, vespra del dia de descans setmanal en el món musulmà, a la porta dels Apòstols de la catedral, antiga mesquita major de València.
Español: Vicente Giner Boira, letrado del Tribunal, fundamentó los orígenes musulmanes de la institución en la concesión por Jaime I de Aragón a los pobladores del reino del aprovechamiento franco de las acequias y aguas ?según que antiguamente es y fue establecido y acostumbrado en tiempos de sarracenos- (Fuero XXXV de Jaime I), y en el hecho de que el Tribunal se reúna los jueves, víspera del día de descanso semanal en el mundo musulmán, en la puerta de los Apóstoles de la catedral, antigua mezquita mayor de Valencia.
Valencià: Glick, autor d'Irrigation and Society in Medieval Valencia (Cambridge, Mass.
Español: Glick, autor de Irrigation and Society in Medieval Valencia (Cambridge, Mass.
Valencià: , Harvard University Press, 1970), abona les argumentacions de Giner Boira, i afig l'evidència empírica que avala l'existència del tribunal en els segles xiv i xv, la Cort dels Sequiers.
Español: , Harvard University Press, 1970), respalda las argumentaciones de Giner Boira, y añade evidencia empírica que avala la existencia del Tribunal en los siglos XIV y XV, la Cort dels Sequiers.
Valencià: L'anàlisi exhaustiva de la documentació valenciana va permetre a l'investigador nord-americà constatar que el ?temps dels moros- constituïa un argument d'autoritat recurrent en els pleits baix medievals en matèria d'aigües; un fet que, sovint, responia a una continuïtat real del disseny físic i institucional dels sistemes valencians de regadiu des de l'època islàmica.
Español: El análisis exhaustivo de la documentación valenciana permitió al investigador norteamericano constatar que el ?tiempo de los moros- constituía un argumento de autoridad recurrente en los pleitos bajomedievales en materia de aguas; un hecho que, a menudo, respondía a una continuidad real del diseño físico e institucional de los sistemas valencianos de regadío desde época islámica.
Valencià: L'expulsió en massa de la població musulmana de l'Horta no va ser obstacle per a la supervivència de la cort dels sequiers.
Español: La expulsión en masa de la población musulmana de la Huerta no fue óbice para la supervivencia de la corte de los acequieros.
Valencià: El Tribunal de les Aigües va ser assumit pels conquistadors cristians, ja que la seua continuïtat, així com la de les ordenances, usos i costums de les comunitats de regants, garantia la continuïtat del fèrtil paisatge de regadiu que fonamentava la riquesa i el benestar de la capital del nou regne.
Español: El Tribunal de las Aguas fue asumido por los conquistadores cristianos puesto que su continuidad, así como la de las ordenanzas, usos y costumbres de las comunidades de regantes, garantizaba la continuidad del fértil paisaje de regadío que fundamentaba la riqueza y el bienestar de la capital del nuevo reino.
Valencià: La Nova Planta jurídica i administrativa implantada per Felip V en 1707, que va suposar la pèrdua de la legislació foral valenciana a favor de les lleis i del règim polític de Castella, no va suposar la desaparició del tribunal.
Español: La Nueva Planta jurídica y administrativa implantada por Felipe V en 1707, que supuso la pérdida de la legislación foral valenciana en favor de las leyes y del régimen político de Castilla, no supuso la desaparición del Tribunal.
Valencià: Molt al contrari, la majoria de les ordenances de les comunitats de regants en vigor, traduïdes al castellà, van ser ratificades pels Borbó.
Español: Muy al contrario, la mayoría de las ordenanzas de las comunidades de regantes en vigor, traducidas al castellano, fueron ratificadas por los Borbones.
Valencià: La cort dels llauradors també va aconseguir sobreviure al principi d'unitat jurisdiccional imposat per les diferents constitucions espanyoles aprovades al llarg del segle XIX.
Español: La corte de los labradores también logró sobrevivir al principio de unidad jurisdiccional impuesto por las diferentes constituciones españolas aprobadas a lo largo del siglo XIX.
Valencià: Quan les Corts de Cadis es van proposar l'abolició de les jurisdiccions i tribunals particulars característics de l'Antic Règim, el diputat valencià Francesc Xavier Borrull i Vilanova va efectuar una encesa defensa del tribunal.
Español: Cuando las Cortes de Cádiz se propusieron la abolición de las jurisdicciones y tribunales particulares características del Antiguo Régimen, el diputado valenciano Francisco Javier Borrull y Vilanova efectuó una encendida defensa del Tribunal.
Valencià: El desenvolupament de la moderna legislació sectorial en matèria d'aigües va referendar la continuïtat del tribunal.
Español: El desarrollo de la moderna legislación sectorial en materia de aguas refrendó la continuidad del Tribunal.
Valencià: Les Lleis d'Aigües de 1866 i 1879 lloen expressament la institució valenciana.
Español: Las Leyes de Aguas de 1866 y 1879 loan expresamente la institución valenciana.
Valencià: En especial, l'última d'estes, redactada per Antonio Rodríguez de Cepeda, catedràtic de la Universitat de València, va fer del tribunal un model per a la constitució de jurats de regs en totes i cada una de les comunitats de regants espanyoles, model que va ser exportat a Iberoamèrica.
Español: En especial, la última de ellas, redactada por Antonio Rodríguez de Cepeda, catedrático de la Universidad de Valencia, hizo del Tribunal un modelo para la constitución de Jurados de Riegos en todas y cada una de las comunidades de regantes españolas, modelo que fue exportado a Iberoamérica.
Valencià: L'eficàcia del Tribunal de les Aigües com a jurat col·legiat i com a junta mancomunada de síndics encarregats de garantir la bona pràctica del reg, i de facilitar la resolució de les disputes sobre l'ús de l'aigua, tan abundants amb anterioritat a la construcció dels grans embassaments de regulació a la conca del Túria, explica la seua pervivència al llarg dels segles, amb independència dels profunds canvis experimentats per l'ordenament polític i institucional d'Espanya.
Español: La eficacia del Tribunal de las Aguas como jurado colegiado y como junta mancomunada de síndicos encargados de garantizar la buena práctica del riego, y de facilitar la resolución de las disputas el uso del agua, tan abundantes con anterioridad a la construcción de los grandes embalses de regulación en la cuenca del Turia, explica su pervivencia a lo largo de los siglos, con independencia de los profundos cambios experimentados por el ordenamiento político e institucional de España.
Valencià: Valor jurídic El professor Víctor Fairén Guillén, en la seua obra El Tribunal de las Aguas de la Vega de Valencia y su proceso, assenyala que el procediment del Tribunal de les Aigües presenta quatre notes distintives que constituïxen un objectiu ideal per a tota cort de justícia: Concentració: en el moment del juí, el tribunal té totes les dades necessàries per a procedir judicialment.
Español: Valor jurídico El profesor Victor Fairén Guillén, en su obra ?El Tribunal de las Aguas de la Vega de Valencia y su proceso?, señala que el procedimiento del Tribunal de las Aguas presenta cuatro notas distintivas que constituyen un objetivo ideal para toda corte de justicia: Concentración: en el momento del juicio, el Tribunal tiene todos los datos precisos para proceder judicialmente.
Valencià: Oralitat: tot el juí es desenvolupa verbalment, des de l'exposició de la denúncia pel denunciant, la defensa del denunciat, els aclariments del guarda i les preguntes dels components del tribunal, i fins i tot la sentència, (que posteriorment es documenta per escrit molt succintament).
Español: Oralidad: todo el juicio se desarrolla verbalmente, desde la exposición de la denuncia por el denunciante, la defensa del denunciado, las aclaraciones del Guarda y las preguntas de los componentes del Tribunal, e incluso la sentencia, (que posteriormente se documenta por escrito muy sucintamente).
Valencià: Rapidesa: tal vegada siga una de les característiques més cridaneres d'este tribunal, i potser la que més ha influït en la seua supervivència.
Español: Rapidez: tal vez sea una de las características más llamativas de este Tribunal, y quizá la que más ha influido en su supervivencia.
Valencià: Si el denunciat acudix a la primera citació es resol eixe mateix dia, si no, es pot dilatar el procés fins a dos setmanes més, però a la tercera, sense excusa, se'l jutja en rebel·lia, sense estar present.
Español: Si el denunciado acude a la primera citación se resuelve ese mismo día, si no se puede dilatar el proceso hasta dos semanas más, pero a la tercera, sin excusa, se le juzga ?en rebeldía?, sin estar presente.
Valencià: Els jutges que formen el tribunal, és a dir, els síndics, no perceben cap sou per la seua funció, ni tan sols dieta.
Español: Los jueces que forman el Tribunal, es decir, los Síndicos, no perciben ningún sueldo por su función, ni siquiera dieta.
Valencià: El condemnat només ha de pagar la multa estipulada per les ordenances i les despeses del guarda o de l'agutzil per la citació, que constituïxen les costes processals.
Español: El condenado sólo debe pagar la multa estipulada por las Ordenanzas y los gastos del guarda o del alguacil por la citación, que constituyen las costas procesales.
Valencià: A més del pagament, si és el cas, de les responsabilitats econòmiques derivades dels danys i perjuís que s'hagen produït.
Español: Además del pago, en su caso, de las responsabilidades económicas derivadas de los daños y perjuicios que se hayan producido.
Valencià: Com ja s'ha comentat, les Lleis d'Aigües de 1866 i 1879 reconeixen el valor del Tribunal de les Aigües, constituït en model per als jurats de regs de les comunitats de regants previstos per l'última.
Español: Como ya se ha comentado, las leyes de aguas de 1866 y 1879 reconocen el valor del Tribunal de las Aguas, constituido en modelo para los Jurados de Riegos de las comunidades de regantes previstos por la última.
Valencià: Este model organitzatiu, inspirat pel mil·lenari tribunal valencià, va ser assumit per la legislació en matèria d'aigües de diversos països iberoamericans.
Español: Este modelo organizativo, inspirado por el milenario Tribunal valenciano, fue asumido por la legislación en materia de aguas de diversos países iberoamericanos.
Valencià: En 1967, Vicent Giner Boira, lletrat assessor del Tribunal de les Aigües, va impulsar la constitució de l'Associació Internacional de Dret d'Aigües (International Association for Water Law), organisme consultiu no governamental de l'Organització de les Nacions Unides (ONU) en la matèria.
Español: En 1967, Vicente Giner Boira, letrado asesor del Tribunal de las Aguas, impulsó la constitución de la Asociación Internacional de Derecho de Aguas (International Association for Water Law), organismo consultivo no gubernamental de la Organización de las Naciones Unidas (ONU) en la materia.
Valencià: En 1997 i 1998, la UNESCO va auspiciar sengles trobades que, sota l'epígraf ?La gestió de l'aigua en el segle xxi?, van servir per a reforçar el reconeixement internacional del tribunal, la mil·lenària tradició del qual va justificar la proposta de València com a futura seu d'un centre internacional per a la prevenció i gestió dels conflictes de l'aigua.
Español: En 1997 y 1998, la UNESCO auspició sendos encuentros que, bajo el epígrafe ?La gestión del agua en el siglo XXI?, sirvieron para reforzar el reconocimiento internacional del Tribunal, cuya milenaria tradición justificó la propuesta de Valencia como futura sede de un centro internacional para la prevención y gestión de los conflictos del agua.