gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: En el primer cicle d'Educació Secundària Obligatòria ja es pot realitzar una planificació més sistemàtica dels continguts propis de l'àmbit sense perdre de vista en tot moment que l'objectiu educatiu és dotar els alumnes i les alumnes de majors ressorts per a desenrotllar-se en el medi i contribuir al desplegament harmònic de la seua personalitat.
Español: En el primer ciclo de Educación Secundaria Obligatoria ya se puede realizar una planificación más sistemática de los contenidos propios del ámbito sin perder de vista en todo momento que el objetivo educativo es dotar a los alumnos y a las alumnas de mayores resortes para desenvolverse en el medio y contribuir al desarrollo armónico de su personalidad.
Valencià: En este sentit, és important que aprenguen a distingir entre els interrogants i els dubtes, així com les raons que originen estos últims.
Español: En este sentido, es importante que aprendan a distinguir entre los interrogantes y las dudas, así como las razones que oiriginan estas últimas.
Valencià: De la mateixa forma, han d'anar aprenent l'ús justificat o injustificat dels interrogants i els dubtes, sabent que tota interrogació té un final, un fonament, que pot consistir en la veritat o falsedat de determinades proposicions, o en una forma concreta d'actuar.
Español: De la misma forma, han de ir aprendiendo el uso justificado o injustificado de los interrogantes y las dudas, sabiendo que toda interrogación tiene un final, un fundamento, que puede consistir en la verdad o falsedad de determinadas proposiciones, o en una forma concreta de actuar.
Valencià: El món dels símbols L'objectiu d'este àmbit temàtic és familiaritzar els alumnes i les alumnes amb els símbols i desenrotllar en ells l'hàbit de qüestionar, indagar i descobrir el seu significat i fins i tot el seu sentit últim, ja que la producció i la interpretació de símbols és una activitat i una qualitat que ha acompanyat la humanitat des dels seus orígens fins als nostres dies.
Español: El mundo de los símbolos El objetivo de este ámbito temático es familiarizar a los alumnos y a las alumnas con los símbolos y desarrollar en ellos el hábito de cuestionar, indagar y descubrir su significado e incluso su sentido último, ya que la producción y la interpretación de símbolos es una actividad y una cualidad que ha acompañado a la humanidad desde sus orígenes hasta nuestros días.
Valencià: Per aconseguir este objectiu es poden organitzar activitats que ajuden l'alumnat a avançar en la comprensió de les funcions dels símbols i dels diferents tipus de símbols que ens podem trobar (símbols de solidaritat, símbols d'organització jeràrquica, símbols religiosos i màgics etc.
Español: Para alcanzar este objetivo se pueden organizar actividades que ayuden al alumnado a avanzar en la comprensión de las funciones de los símbolos y de los diferentes tipos de símbolos con que nos podemos encontrar (símbolos de solidaridad, símbolos de organización jerárquica, símbolos religiosos y mágicos etc.
Valencià: Estes activitats també han de contribuir per a que l'alumnat perceba que el símbol representa una realitat concreta però que, al seu torn, la pot emmascarar i deformar quan pren el seu lloc.
Español: Estas actividades también han de contribuir a que el alumnado perciba que el símbolo representa una realidad concreta pero que, a su vez, la puede enmascarar y deformar al tomar su lugar.
Valencià: La intervenció didàctica ha d'ajustar-se en funció de l'edat i les característiques dels alumnes i les alumnes, de manera que s'aborde primer de forma molt experiencial i gràfica, per a passar més avant a l'anàlisi de símbols que tinguen ja un cert grau d'abstracció.
Español: La intervención didáctica debe ajustarse en función de la edad y las características de los alumnos y de las alumnas, de manera que se aborde primero de forma muy experiencial y gráfica, para pasar más adelante al análisis de símbolos que tengan ya un cierto grado de abstracción.
Valencià: Així, atesa la maduració psicològica dels xiquets i de les xiquetes d'Educació Infantil i la naturalesa fonamentalment abstracta dels símbols, en esta etapa educativa s'abordarà solament el reconeixement dels símbols, sense entrar en altres anàlisis més complexes, a no ser per a donar resposta als interessos explícits que manifesten.
Español: Así, dada la maduración psicológica de los niños y de las niñas de Educación Infantil y la naturaleza fundamentalmente abstracta de los símbolos, en esta etapa educativa se abordará sólo el reconocimiento de los símbolos, sin entrar en otros análisis más complejos, a no ser para dar respuesta a los intereses explícitos que manifiesten.
Valencià: A partir de l' Educació Primària el tractament d'uns símbols o altres vindrà més determinat per les inquietuds manifestades per l'alumnat.
Español: A partir de la Educación Primaria el tratamiento de unos símbolos u otros vendrá más determinado por las inquietudes manifestadas por el alumnado.
Valencià: La representació concreta dels símbols, a través de llaços, etiquetes, banderes, monedes, himnes, indumentària, etc.
Español: La representación concreta de los símbolos, mediante lazos, etiquetas, banderas, monedas, himnos, indumentaria, etc.
Valencià: , pot ser el primer pas per al seu estudi en relació amb aspectes com la justícia, l'autoritat, la bondat, el transcendent, la vida, etc.
Español: , puede ser el primer paso para su estudio en relación con aspectos como la justicia, la autoridad, la bondad, lo trascendente, la vida, etc.
Valencià: ANNEX II (SEGON CICLE D'EDUCACIÓ SECUNDÀRIA OBLIGATÒRIA) I.
Español: ANEXO II (SEGUNDO CICLO DE EDUCACIÓN SECUNDARIA OBLIGATORIA) I.
Valencià: Història de les religions 1.
Español: Historia de las religiones 1.
Valencià: Les religions del passat 1.
Español: Las religiones del pasado 1.
Valencià: Religió egípcia 2.
Español: Religión egipcia 2.
Valencià: Religions germàniques i celtes 3.
Español: Religiones germánicas y celtas 3.
Valencià: Religió grega 4.
Español: Religión griega 4.
Valencià: Religió romana 2.
Español: Religión romana 2.
Valencià: Les religions universals 1.
Español: Las religiones universales 1.
Valencià: Hinduisme 2.
Español: Hinduismo 2.
Valencià: Budisme 3.
Español: Budismo 3.
Valencià: Judaisme 4.
Español: Judaísmo 4.
Valencià: Cristianisme 5.
Español: Cristianismo 5.
Valencià: Islamisme II.
Español: Islamismo II.
Valencià: Els fundadors de les religions i els llibres sagrats 1.
Español: Los fundadores de las religiones y los libros sagrados 1.
Valencià: La persona i l'obra de Buda 2.
Español: La persona y la obra de Buda 2.
Valencià: El Jesús de la Història i el Crist de la fe 4.
Español: El Jesús de la Historia y el Cristo de la fe 4.
Valencià: Els Vedes 6.
Español: Los Vedas 6.
Valencià: La Bíblia Hebrea 7.
Español: La Biblia Hebrea 7.
Valencià: La Bíblia Cristiana 8.
Español: La Biblia Cristiana 8.
Valencià: L'Alcorà III.
Español: El Corán III.
Valencià: El fet religiós a europa 1.
Español: El hecho religioso en europa 1.
Valencià: Cristianisme: Catolicisme, Ortodòxia i Protestantisme 2.
Español: Cristianismo: Catolicismo, Ortodoxia y Protestantismo 2.
Valencià: Altres Religions: Judaisme i Islam 3.
Español: Otras Religiones: Judaísmo e Islam 3.
Valencià: Nous moviments religiosos IV.
Español: Nuevos movimientos religiosos IV.
Valencià: El fet religiós a la comunitat valenciana 1.
Español: El hecho religioso en la comunidad valenciana 1.
Valencià: Vestigis prehistòrics de religiositat a l'àmbit geogràfic de la Comunitat Valenciana 2.
Español: Vestigios prehistóricos de religiosidad en el ámbito geográfico de la Comunidad Valenciana. 2.
Valencià: Tres arrels religioses: cristiana, jueva i musulmana.
Español: Tres raíces religiosas: cristiana, judía y musulmana.
Valencià: Relacions i conflictes en el passat 3.
Español: Relaciones y conflictos en el pasado 3.
Valencià: El fet religiós en l'actualitat 4.
Español: El hecho religioso en la actualidad 4.
Valencià: Manifestacions festives més tradicionals del nostre folklore religiós, destacant les més rellevants de la nostra Comunitat i les més característiques de l'àmbit geogràfic i cultural de cada centre Els àmbits temàtics vertebradors que es proposen troben la seua unitat no en cada any, sinó en el cicle, al llarg del qual i seguint el curs de la Història es presenten diferents moments, esdeveniments, èpoques, al voltant dels quals poden i han d'introduir-se elements de cultura, de producció artística i musical.
Español: Manifestaciones festivas más tradicionales de nuestro folklore religioso, destacando las más relevantes de nuestra Comunidad y las más características del ámbito geográfico y cultural de cada centro Los ámbitos temáticos vertebradores que se proponen encuentran su unidad no en cada año, sino en el ciclo, a lo largo del cual y siguiendo el curso de la Historia se presentan distintos momentos, acontecimientos, épocas, en cuyo entorno pueden y deben introducirse elementos de cultura, de producción artística y musical.
Valencià: Encontre i desencontre de les religions, que haurà de ser comentat tant en l'espai geogràfic hispà com també més enllà: el que ha significat la cultura i la presència jueva, així com l'Islam.
Español: Encuentro y desencuentro de las religiones, que habrá de ser comentado tanto en su espacio geográfico hispano como también más allá de él: lo que ha significado la cultura y la presencia judía, así como el Islam.
Valencià: És important que els alumnes i les alumnes, a més de conéixer el fet religiós a Europa, s'obrin a les perspectives d'altres cultures, d'altres societats, d'història d'altres pobles, facilitant-los la tolerància i el respecte a la diversitat de creences religioses.
Español: Es importante que los alumnos y las alumnas, además de conocer el hecho religioso en Europa, se abran a las perspectivas de otras culturas, de otras sociedades, de historia de otros pueblos, facilitándoles la tolerancia y el respeto a la diversidad de creencias religiosas.
Valencià: S'han proposat les religions del passat que han tingut més influència en les nostres arrels culturals; després les religions més universals, entre les quals destaquen les religions del Llibre (Judaisme, Cristianisme i Islam) per la seua especial incidència en el nostre àmbit geogràfic i cultural; i a més perquè un major coneixement d'estes ha de contribuir de manera especial a promoure actituds solidàries i tolerants, que superen els prejudicis i rebutgen qualsevol discriminació basada en diferències de creences, així com a proporcionar un millor coneixement de les creences, actituds i valors bàsics de la nostra tradició i patrimoni cultural i una valoració crítica d'estes.
Español: Se han propuesto aquellas religiones del pasado que han tenido más influencia en nuestras raíces culturales; después las religiones más universales, de entre las que se destacan las religiones del Libro (Judaísmo, Cristianismo e Islam) por su especial incidencia en nuestro ámbito geográfico y cultural; y además porque un mayor conocimiento de las mismas debe contribuir de manera especial a promover actitudes solidarias y tolerantes, que superen los prejuicios y rechacen cualquier discriminación basada en diferencias de creencias, así como a proporcionar un mejor conocimiento de las creencias, actitudes y valores básicos de nuestra tradición y patrimonio cultural y una valoración crítica de los mismos.
Valencià: Encara que en la proposta no figura de forma explícita, cal no oblidar l'existència d'altres moviments religiosos (l'Adventisme, el Pentecostalisme, l'Església de la Cienciologia, etc.
Español: Aunque en la propuesta no figura de forma explícita, no debe olvidarse la existencia de otros movimientos religiosos (el Adventismo, el Pentecostalismo, la Iglesia de la Cienciología, etc.
Valencià: ANNEX III (PRIMER CURS DE BATXILLERAT) El fet religiós en ell mateix 1.
Español: ANEXO III (PRIMER CURSO DE BACHILLERATO) El hecho religioso en sí mismo 1.
Valencià: La religiositat com a dimensió de l'estructura i de la història humana (el sentit del transcendent) 2.
Español: La religiosidad como dimensión de la estructura y de la historia humana (el sentido de lo trascendente) 2.
Valencià: La religiositat com a generadora de manifestacions culturals, espirituals i filosòfiques 3.
Español: La religiosidad como generadora de manifestaciones culturales, espirituales y filosóficas 3.
Valencià: La religiositat com a centre de coherència dels pobles (el sentit de la llibertat religiosa) 4.
Español: La religiosidad como centro de coherencia de los pueblos (el sentido de la libertad religiosa) 4.
Valencià: Religió i drets humans: religió i recerca de la justícia i la pau 5.
Español: Religión y derechos humanos: religión y búsqueda de la justicia y la paz 5.
Valencià: Religió i tolerància.
Español: Religión y tolerancia.
Valencià: El diàleg com a base de l'enteniment.
Español: El diálogo como base del entendimiento.
Valencià: El diàleg religiós 6.
Español: El diálogo religioso 6.
Valencià: La perversió del fet religiós: el fonamentalisme i el dogmatisme 7.
Español: La perversión del hecho religioso: el fundamentalismo y el dogmatismo 7.
Valencià: Algunes manifestacions de les tensions i conflictes religiosos actuals, com: el budisme en el Tíbet; Israel i els pobles àrabs: el conflicte dels Balcans; els fonamentalismes; el conflicte irlandés, etc.
Español: Algunas manifestaciones de las tensiones y conflictos religiosos actuales como:el budismo en el Tibet; Israel y los pueblos árabes; el conflicto de los Balcanes; los fundamentalismos; el conflicto irlandés, etc.
Valencià: En este curs s'intenta una reflexió crítica sobre la naturalesa de la religió com a tal, sobre les relacions entre raó i creença, així com entre religió i convivència cívica i política.
Español: En este curso se intenta una reflexión crítica sobre la naturaleza de la religión como tal, sobre las relaciones entre razón y creencia, así como entre religión y convivencia cívica y política.
Valencià: Encara que estos temes hagen sigut especialment candents a l'Occident i en relació amb els monoteismes d'origen en Abraham, cal considerar també tradicions religioses no monoteistes.
Español: Aunque estos temas hayan sido especialmente candentes en Occidente y en relación con los monoteísmos de origen en Abraham, es necesario considerar también tradiciones religiosas no monoteístas.
Valencià: En este any es tracta de captar el fet religiós des del pensament racional, filosòfic o educat per la ciència i la filosofia.
Español: En este año se trata de captar el hecho religioso desde el pensamiento racional, filosófico o educado por la ciencia y la filosofía.
Valencià: Convé per a això que els alumnes i les alumnes comprenguen que el sentiment religiós, les creences, el culte, no estan vinculats a una divinitat única, creadora i omnipotent.
Español: Conviene para ello que los alumnos y las alumnas comprendan que el sentimiento religioso, las creencias, el culto, no están vinculados a una divinidad única,creadora y omnipotente.
Valencià: També hi ha religions amb déus diversos, immortals o mortals, o fins i tot sense cap déu, com el budisme originari.
Español: También hay religiones con dioses varios, inmortales o mortales, o incluso sin dios alguno, como el budismo originario.
Valencià: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV – Disposició ================= Compartir Compartir Tornar Guardar el document Descarregar les metadades en format XML Sumari del DOGV 3019, del 23-06-1997 (1997/1797) Rotlle d'apel·lació número 1.188/94 ---------------------------------- Dades del document Número de DOGV : 3019 Data del DOGV : 23-06-1997 Secció del DOGV : ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA - EDICTES I CÈDULES DE NOTIFICACIÓ D'INTERLOCUTÒRIES, PROVISIONS I SENTÈNCIES Número del document : 1997/1797 CVE Data del document Organisme emissor : Audiència Provincial de València Tipus de document : Anunci Aquest document està disponible únicament en format PDF.
Español: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV - Disposición ================== Comparte Comparte Volver Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML Sumario DOGV 3019, del 23-06-1997 (1997/1797) Rollo de apelación número 1.188/94 --------------------------------- Datos del documento Número DOGV : 3019 Fecha DOGV : 23-06-1997 Sección del DOGV : ADMINISTRACIÓN DE JUSTICIA - EDICTOS Y CÉDULAS DE NOTIFICACIÓN DE AUTOS, PROVIDENCIAS Y SENTENCIAS Número del documento : 1997/1797 CVE Fecha del documento Organismo emisor : Audiencia Provincial de Valencia Tipo de documento : Anuncio Este documento está disponible únicamente en formato PDF.
Valencià: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV – Disposició ================= Compartir Compartir Tornar Guardar el document Descarregar les metadades en format XML Sumari del DOGV 3090, del 01-10-1997 (1997/10115) RESOLUCIÓ de 7 de juliol de 1997, del director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial, que fa referència a la modificació número 2 de les Normes Subsidiàries de Genovés.
Español: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV - Disposición ================== Comparte Comparte Volver Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML Sumario DOGV 3090, del 01-10-1997 (1997/10115) RESOLUCIÓN de 7 de julio de 1997, del director general de Urbanismo y Ordenación Territorial, relativa a modificación número 2 de las Normas Subsidiarias de Genovés.
Valencià: ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Dades del document Número de DOGV : 3090 Data del DOGV : 01-10-1997 Secció del DOGV : CONVENIS I ACTES - ALTRES ASSUMPTES Número del document : 1997/10115 CVE Data del document : 07-07-1997 Organisme emissor : Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports Tipus de document : Resolució 3244 RESOLUCIÓ de 7 de juliol de 1997, del director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial, que fa referència a la modificació número 2 de les Normes Subsidiàries de Genovés.
Español: -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Datos del documento Número DOGV : 3090 Fecha DOGV : 01-10-1997 Sección del DOGV : CONVENIOS Y ACTOS - OTROS ASUNTOS Número del documento : 1997/10115 CVE Fecha del documento : 07-07-1997 Organismo emisor : Conselleria de Obras Públicas,Urbanismo y Transportes Tipo de documento : Resolución 3244 RESOLUCIÓN de 7 de julio de 1997, del director general de Urbanismo y Ordenación Territorial, relativa a modificación número 2 de las Normas Subsidiarias de Genovés.
Valencià: [97/Q10115] Vist l'expedient tramés per l'Ajuntament de Genovés que fa referència a la modificació número 2 de les Normes Subsidiàries, i de conformitat amb els següents: Antecedents de fet Primer El projecte es va sotmetre a informació pública per mitjà de l'acord del Ple de l'Ajuntament, en la sessió del dia 4 d'octubre de 1996 i, després del període d'exposició pública pertinent, en el qual no es van presentar al·legacions, el va aprovar provisionalment el mateix òrgan el 4 de març de 1997.
Español: [97/Q10115] Visto el expediente remitido por el Ayuntamiento de Genovés relativo a la modificación número 2 de las Normas Subsidiarias, y de conformidad con los siguientes: Antecedentes de hecho Primero El proyecto se sometió a información pública mediante acuerdo del Pleno del Ayuntamiento en sesión celebrada el 4 de octubre de 1996 y, tras el pertinente período de exposición pública, en el que no se presentaron alegaciones, se aprobó provisionalmente por el mismo órgano el 4 de marzo de 1997.
Valencià: Tercer Genovés té Normes Subsidiàries de Planejament de tipus B, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en la sessió del dia 31 de maig de 1988.
Español: Tercero Genovés cuenta con Normas Subsidiarias de Planeamiento de tipo B, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en sesión celebrada el 31 de mayo de 1988.
Valencià: Quart La modificació proposada té per objecte el canvi d'alineacions de l'illa delimitada pels carrers Mestre Serrano, ronda Sud-1, carretera C-332 i l'albereda principal.
Español: Cuarto La modificación propuesta tiene por objeto el cambio de alineaciones de la manzana delimitada por las calles Maestro Serrano, ronda Sur-1, carretera C-332 y la alameda principal.
Valencià: De la mateixa manera l'amplària de la ronda Sud-1 passarà dels 7 metres actuals a 6 metres.
Español: Del mismo modo la anchura de la ronda Sur-1 pasará de los 7 metros actuales a 6 metros.
Valencià: El fet es justifica perquè quan es va concedir la llicència per a la construcció d'un habitatge el 12 d'abril de 1994 es va fixar erròniament l'amplària del carrer en 21 metres, i ara queda, amb l'execució de l'albereda principal, fora de línia.
Español: El hecho se justifica porque cuando se concedió la licencia para la construcción de una vivienda el 12 de abril de 1994 se le fijó erróneamente el ancho de la calle en 21 metros, quedando ahora, con la ejecución de la alameda principal, fuera de línea.
Valencià: L'error es va produir perquè en el moment de fixar l'alineació es va amidar directament sobre el plànol d'ordenació a escala 1/1000, en lloc de llegir la cota del plànol d'alineacions i rasants.
Español: El error se produjo porque a la hora de fijar la alineación se midió directamente sobre el plano de ordenación a escala 1/1000, en lugar de leer la cota del plano de alineaciones y rasantes.
Valencià: Atés que es pretén ampliar un metre l'amplària de l'albereda principal i a fi de mantenir les edificabilitats de l'illa, es reduirà a la vegada en un metre l'amplària de la ronda Sud-1.
Español: Como se pretende ampliar un metro la anchura de la alameda principal y con el fin de mantener las edificabilidades de la manzana, se reducirá a su vez un metro la anchura de la ronda Sur-1.
Valencià: Cinqué De la documentació presentada es deduïa que era una regularització d'una actuació urbanística, per la qual cosa la Comissió Territorial d'Urbanisme el 28 de maig de 1997 va acordar supeditar la proposta d'aprovació definitiva al conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, fins que l'ajuntament presentara el plànol d'alineacions i rasants, rectificat com cal.
Español: Quinto De la documentación presentada se desprendía que era una regularización de una actuación urbanística, por lo que la Comisión Territorial de Urbanismo con fecha 28 de mayo de 1997 acordó supeditar la propuesta de aprobación definitiva al conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, a que se aportase por parte del ayuntamiento el plano de alineaciones y rasantes debidamente rectificado.
Valencià: La modificació es fonamentava en un edifici amb llicència irregularment concedida ja que es va autoritzar la construcció després de la delimitació de la unitat d'actuació i abans de l'aprovació de la reparcel·lació de la unitat.
Español: La modificación se fundamentaba en un edificio con licencia irregularmente concedida al autorizarse la construcción con posterioridad a la delimitación de la unidad de actuación, y con antelación a la aprobación de la reparcelación de la unidad.
Valencià: Fonaments de dret Primer La tramitació és correcta, de conformitat amb el que estableix l'article 55.1, per remissió a l'article 38 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística.
Español: Fundamentos de derecho Primero La tramitación es correcta, de conformidad con lo establecido en el artículo 55.1, por remisión al artículo 38 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística.
Valencià: Segon No hi ha inconvenients urbanístics per a procedir a la modificació plantejada, tenint en compte, a més, que els canvis d'alineacions tenen el caràcter d'ordenació detallada de competència municipal.
Español: Segundo No se encuentran inconvenientes urbanísticos para proceder a la modificación planteada, considerando además que los cambios de alineaciones tienen el carácter de ordenación pormenorizada de competencia municipal.