gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: La carretera CV-505 en l'actualitat es troba transitada de continu per tot tipus de vehicles que produeixen una agressió constant en la casa, quant a sorolls, vibracions i gasos, i en dificulten l'accessibilitat, per la qual cosa seria convenient la modificació del seu traçat.
Español: La carretera CV-505 en la actualidad se encuentra transitada de continuo por todo tipo de vehículos que producen una agresión constante en la casa, en cuanto a ruidos, vibraciones y gases, dificultando la accesibilidad a la misma, por lo que sería conveniente la modificación de su trazado.
Valencià: Cronologia Des del Llibre del Repartiment, diverses fonts apunten al fet que l'alqueria de Sinyent pertanyia al terme del castell de Corbera, el 15 de març de 1248 s'entrega aquest castell a Raimon de Rocafull, més 500 sous per al seu manteniment.
Español: Cronología Desde el Llibre del Repartiment, apuntan varias fuentes a que la alqueria de Sinyent pertenecía al término del castillo de Corbera, el 15 de marzo de 1248 se entrega este castillo a Raimon de Rocafull, más 500 sueldos para su mantenimiento.
Valencià: Al juny de 1248 el rei Jaume I fa donació a la néta de Ferrera de Tordera, com a heretat franca, d'un dels habitatges a l'Alcúdia i de tres jovades a Sinyent.
Español: En junio de 1248 el rey Jaime I hace donación a la nieta de Ferrera de Tordera, como heredad franca, de una de las viviendas en L'Alcúdia y de tres yugadas en Sinyent.
Valencià: Una dada rellevant pot ser la recaptació del senyoriu de Corbera, l'any 1263, tal com comenta Salvador Vercher «molt per damunt de l'explotació dels monopolis (forns, molins, barca.
Español: Un dato relevante puede ser la recaudación del señorío de Corbera, en el año 1263, tal y como comenta Salvador Vercher «muy por encima de la explotación de los monopolios (hornos, molinos, barca.
Valencià: )», que afirma posteriorment que «Altres privilegis reials seran el forn de Riola, del qual s'obtindran uns beneficis de 16 sous i mig, i la «barcha de Corbera», açò és, el pas que feia viable la comunicació amb el marge esquerre del Xúquer.
Español: )», afirmando posteriormente «Otros privilegios reales serán el horno de Riola, de los que se obtendrán unos beneficios de 16 sueldos y medio, y la «barcha de Corbera», esto es, el paso que hacia viable la comunicación con el margen izquierdo del Júcar.
Valencià: De les tres possibles ubicacions per a la barca, Polinyà, Riola o Fortaleny, sembla que el pas se situava en la primera.
Español: De las tres posibles ubicaciones para la barca, Polinyà, Riola o Fortaleny, parece que el paso se situaba en la primera.
Valencià: El pas de persones i mercaderies o ramats reportava uns guanys considerables avaluades en 510 sous.
Español: El paso de personas y mercancías o ganados reportaba unas ganancias considerables evaluadas en 510 sueldos.
Valencià: » L'emplaçament de la barca de Corbera (que més tard es denominaria barca d'Albalat, i es vincularia a aquest municipi), coincideix amb el de la Casa de Sinyent, i justificaria aquesta construcció.
Español: » El emplazamiento de la barca de Corbera (que más tarde se denominaría barca de Albalat, y se vincularía a este municipio) coincide con el de la Casa de Sinyent, y justificaría dicha construcción.
Valencià: Era habitual el pas del riu per zones denominades guals, i curiosament així es denomina la partida en què es troba la Casa de Sinyent, on la poca profunditat del riu permetia el pas a peu o en cavall.
Español: Era habitual el paso del río por zonas llamadas guales, y curiosamente así se denomina la partida en la que se encuentra la Casa de Sinyent, donde la poca profundidad del río permitía el paso a pie o en caballo.
Valencià: Quan açò no era possible, es creuava amb barca.
Español: Cuando esto no era posible, se cruzaba en barca.
Valencià: En el regnat de Jaume I es va cuidar que els possibles usos de l'aigua del Xúquer no impediren la seua navegació, per la qual cosa és lògic pensar que es reduïren les opcions de trobar zones de pas del riu a peu.
Español: En el reinado de Jaime I se cuidó de que los posibles usos del agua del Júcar no impidiesen su navegación, por lo que es lógico pensar que se redujeran las opciones de encontrar zonas de paso del río a pie.
Valencià: Analitzant la implantació urbana del municipi d'Albalat, es detecta que el nucli històric està orientat cap a la Casa de Sinyent.
Español: Analizando la implantación urbana del municipio de Albalat, se detecta que el núcleo histórico está orientado hacia la Casa de Sinyent.
Valencià: És a partir de la construcció del pont de Ferro, el 1918, quan el municipi s'amplia amb una trama ortogonal al carrer del Pont.
Español: Es a partir de la construcción del puente de Hierro, 1918, cuando el municipio se amplía con una trama ortogonal al «carrer del Pont».
Valencià: Com hem vist hi ha nombrosos topònims que verifiquen l'existència del pas: la partida del Gual, on es troba la casa, el carrer de la Barca, el més pròxim al riu del centre històric, o el nom mateix del municipi, Al-Bãlat que en àrab significa calçada o paviment de pedra i que denota la importància històrica d'aquest pas del riu Xúquer.
Español: Como hemos visto existen numerosos topónimos que verifican la existencia del paso, la partida del Gual, donde se encuentra la casa, el «carrer de la Barca», él más cercano al río del casco histórico, o el propio nombre del municipio, Al-Bãlat que en árabe significa calzada o pavimento de piedra y que denota la importancia histórica de este paso del río Júcar.
Valencià: Quant a les construccions actuals, el nucli més antic es remuntaria a les primeres dècades del segle XIV.
Español: En cuanto a las construcciones actuales, el núcleo más antiguo se remontaría a las primeras décadas del siglo XIV.
Valencià: En aquesta època Pedro Fernández Campredó havia adquirit les distintes terres que integraven l'alqueria de Sinyent a diversos particulars, tal com indica Vicente Gascón.
Español: En esta época Pedro Fernández Campredó había adquirido las distintas tierras que integraban la alquería de Sinyent a varios particulares, tal y como referencia Vicente Gascón.
Valencià: Segons el seu testament atorgat davant del notari de València Mateo Plana el 23 de març de 1326, facultava els seus marmessors a vendre tots els seus béns per a satisfer, amb els diners obtinguts, les disposicions de la seua última voluntat.
Español: Según su testamento otorgado ante el notario de Valencia Mateo Plana el 23 de marzo de 1326, facultaba a sus albaceas a vender todos sus bienes para satisfacer con su importe lo dispuesto en su última voluntad.
Valencià: Els marmessors van organitzar una subhasta pública i van vendre a Raimundo Font, per 34.600 lliures, els béns següents: Alqueria de Cinyent, amb un hort contigu i un colomer.
Español: Los albaceas organizaron una subasta pública y vendieron a Raimundo Font, por 34.600 libras, los bienes siguientes: Alquería de Cinyent, con un huerto contiguo y un palomar.
Valencià: Tres molins almàsseres amb l'obrador i la caldera per a fer oli.
Español: Tres molinos almazares con su obrador y caldera para hacer aceite.
Valencià: Quatre cases contigües a l'alqueria situades al terme de Corbera, que llavors confrontava amb dos camins públics i amb terres del mateix testador per dues parts, i nou peces de terra panal, vinya.
Español: Cuatro casas contiguas a dicha alquería situadas en el término de Corbera, que entonces lindaba con dos caminos públicos y con tierras del mismo testador por dos partes y nueve piezas de tierra panal, viña.
Valencià: Determinades cases amb cinc peces de terra vinya i oliverar al terme d'Alcudiola i al terme general de Corbera.
Español: Ciertas casas con cinco piezas de tierra viña y olivar en término de Alcudiola y término general de Corbera.
Valencià: Finalment, li van vendre 65 sous anuals de cens amb lluïsme i fadiga, que diversos emfiteutes responien al testador.
Español: Finalmente, le vendieron 65 sueldos anuos de censo con luismo y fadiga, que varios enfiteutas respondían al testador.
Valencià: També van vendre els marmessors a Raymundo un forn de coure pa, situat en el lloc de Cinyent, tingut antigament al domini major i directe del rei (reialenc) i el temps de la venda, al senyor de Corbera, al cens d'una masmudina, pagadora el dia de Nadal de cada any, per preu de 300 sous anuals.
Español: También vendieron los albaceas al expresado Raymundo un horno de cocer pan situado en el lugar de Cinyent, tenido antiguamente al dominio mayor y directo del rey (realengo) y el tiempo de la venta, al señor de Corbera, al censo de una mazmodina, pagadera el día de Navidad de cada año, por precio de 300 sueldos anuos.
Valencià: I un hort censit al rei, renda anual de 3 sous, pagat en Nadal per preu de 60 sous.
Español: Y un huerto censido al rey, renta anual de 3 sueldos, pagado en Navidad por precio de 60 sueldos.
Valencià: Tot consta en l'escriptura davant de Pedro Font, a València, el 13 de maig de 1328, i per l'escriptura de presa de possessió de Raymundo Font, autoritzat per aquest notari, el 15 de maig de 1328.
Español: Todo consta en escritura ante Pedro Font, en Valencia, el 13 de mayo de 1328, y por la escritura de toma de posesión de Raymundo Font, autorizado por este notario, en 15 de mayo de 1328.
Valencià: Després, davant de Domingo de Viazcarra, el 13 de febrer de 1330, Raymundo Font reconeix que les compres fetes al seu nom eren per al Reial Monestir de la Mare de Déu de Valldigna.
Español: Después, ante Domingo de Viazcarra, en 13 de febrero de 1330, Raymundo Font reconoce que las compras hechas a su nombre eran para el Real Monasterio de Nuestra Señora de Valldigna.
Valencià: Algunes de les finques i possessions adquirides eren béns de reialenc i altres estaven censades a nom de l'infant Joan, senyor del Castell de Corbera.
Español: Algunas de las fincas y posesiones adquiridas eran bienes de realengo y otras estaban censadas a nombre del infante Juan, señor del Castillo de Corbera.
Valencià: En aquest últim document, el rei Alfons i el seu germà es mostren d'acord amb les adquisicions i les alliberen del pagament a què estaven obligades.
Español: En este último documento, el rey Alfonso y su hermano se muestran de acuerdo con las adquisiciones y las liberan del pago a que estaban obligadas.
Valencià: Entre 1344 i 1346 els llocs del terme de Corbera ubicats a l'extrem més occidental com ara Polinyà, l'Alcúdia, Sinyent i Montcada havien iniciat un plet amb el rector de l'església parroquial d'Ariola i Corbera, Lorenzo de San Hipólito, a causa d'una segregació parroquial que reclamaven els feligresos d'aquelles alqueries, el bisbe de València va comissionar Guillermo de Gamir i en 1353 es va arribar a l'acord de construir una església a Polinyà, sota l'advocació del Corpus Christi.
Español: Entre 1344 y 1346 los lugares del término de Corbera sitos al extremo más occidental como Polinyà, Alcudia, Sinyent y Montcada habían iniciado un pleito con el rector de la iglesia parroquial de Ariola y Corbera, Lorenzo de San Hipólito, debido a cierta segregación parroquial que reclamaban los feligreses de tales alquerías, El obispo de Valencia comisionó Guillermo de Gamir y en 1353 se llegó al acuerdo de construir una iglesia en Polinyà, bajo la advocación del Corpus Christi.
Valencià: Al gener de 1418 el rei Alfons el Magnànim compleix la seua promesa manifestada en les Corts del Regne i reincorpora al patrimoni reial la baronia de Corbera, i li atorga el títol de Vila i Honor de Corbera.
Español: En enero de 1418 el rey Alfonso el Magnánimo cumple su promesa manifestada en las Cortes del Reino y reincorpora al patrimonio real la baronía de Corbera, otorgándole el título de Villa y Honor de Corbera.
Valencià: En 1494 els comtes de Carlet adquireixen Albalat, a la qual, en el document de venda s'observa que s'ha annexat el lloc de Segreny i es transmet la venda de la barca per a creuar el riu, aquesta barca després apareixerà en l'escut de la vila: «.
Español: En 1494 los condes de Carlet adquieren Albalat a la que en el documento de venta se observa que se ha anexionado el Lloc de Segreny y se transmite la venta de la barca para cruzar el río, dicha barca después aparecerá en el escudo de la vila: «.
Valencià: » Ignacio Matoses apunta que hi ha un expedient, de 21 de març de 1752, en l'arxiu de la Vila i Honor de Corbera, denominat «Acuerdo sobre que se fijen los Camins o Caminasos de la calzada de Llaurí i el de Sinyent que va de la Barca de Albalat a Corbera», que narra l'interès per mantindre el camí que va de Corbera a la barca d'Albalat, lliure de cultius de moreres i oliveres que l'havien envaït.
Español: » Ignacio Matoses apunta que existe un expediente de 21 de marzo de 1752, en el archivo de la Vila i Honor de Corbera, denominado «Acuerdo sobre que se fijen los Caminos o Caminasos de la calzada de Llaurí y el de Sinyent que va de la Barca de Albalat a Corbera», que narra el interés por mantener el camino que va de Corbera a la barca de Albalat, libre de cultivos de moreras y olivos que lo habían invadido.
Valencià: Un altre expedient del mateix arxiu, assenyalat per Matoses, datat el 28 d'abril de 1781, tracta sobre la destitució i nomenament de la guàrdia de la Granja i explica el requeriment d'ús d'alguatzil zelador de la Granja de Sinyent que és pròpia del monestir de la Valldigna per a evitar la tala d'arbres que s'havia produït amb l'anterior càrrec.
Español: Otro expediente del mismo archivo, señalado por Matoses, fechado el 28 de abril de 1781 trata sobre la «Destitución y nombramiento de la guardia de la Granja» y explica el requerimiento de empleo de alguacil celador de la Granja de Sinyent «que es propia del monasterio de la Valldigna» para evitar la tala de árboles que se había producido con el anterior cargo.
Valencià: Destaca un dels arguments que sostenen la petició «considerando su merced fuese de mucha conveniencia para conservar el paso del Barco de Albalat que suele verse muy peligroso por las talas y hurtos que se hacen y pasan a dicha villa de Albalat a vender leña y frutos [.
Español: Destaca uno de los argumentos que sostienen la petición «considerando su merced fuese de mucha conveniencia para conservar el paso del Barco de Albalat que suele verse muy peligroso por las talas y hurtos que se hacen y pasan a dicha villa de Albalat a vender leña y frutos.
Valencià: Arran de la desamortització de Mendizábal, el 1842, Pasqual Maupoey, comerciant d'origen francès, adquireix la Granja de Sinyent per 129.000 reals, tal com descriu Joan Brines.
Español: » A raíz de la Desamortización de Mendizábal, en 1842 Pasqual Maupoey, comerciante de origen francés, adquiere la Granja de Sinyent por 129.000 reales, tal y como describe Joan Brines.
Valencià: Descripció de l'immoble La casa primitiva: La Casa de Sinyent està ubicada al bell mig de l'horta de Polinyà, vora la carretera que comunica Sueca amb Alzira, a l'altura d'Albalat de la Ribera.
Español: Descripción del inmueble La casa primitiva: La Casa de Sinyent está ubicada en medio de la huerta de Polinyà junto a la carretera que comunica Sueca con Alzira, a la altura de Albalat de la Ribera.
Valencià: A la casa original se li van afegir en èpoques posteriors diversos cossos annexos que configuren l'actual pati.
Español: A la casa original se le añadieron en épocas posteriores varios cuerpos anexos que configuran el actual patio.
Valencià: Com a tal implantació en un medi agrícola, no pot dubtar-se que es tracta d'un dels edificis del gòtic civil d'ús productiu més important de les terres valencianes, encara que no es conega en profunditat la seua història.
Español: Como tal implantación en un medio agrícola, no puede dudarse que se trata de uno de los edificios del gótico civil de uso productivo más importante de las tierras valencianas, aún cuando no se conozca en profundidad su historia.
Valencià: A falta d'un estudi que permeta la realització d'exploracions dels murs, l'anàlisi estratigràfica dels murs i les pertinents actuacions arqueològiques, podem fer una aproximació de l'arquitectura de l'edifici gràcies a les referències d'immobles que comparteixen sistemes constructius i funcionals semblants i que per referències històriques i geogràfiques hagen pogut tindre diversos aspectes en comú.
Español: A falta de un estudio que permita la realización de catas murarias, el análisis estratigráfico de sus muros, las pertinentes actuaciones arqueológicas, podemos hacer una aproximación de la arquitectura del edificio gracias a las referencias de inmuebles que comparten sistemas constructivos y funcionales similares y que por referencias históricas y geográficas hayan podido tener diversos aspectos en común.
Valencià: El seu origen exacte és incert.
Español: Su origen exacto es incierto.
Valencià: Serveix com a referència, tal com denota l'arquitecte i professor Federico Iborra, «la presència d'una xicoteta columneta de pedra de Girona amb capitell de palmes, si bé hi ha discrepància entre alguns autors que consideren aquests elements del s.
Español: Sirve como referencia, tal y como denota el arquitecto y profesor Federico Iborra, «la presencia de una pequeña columnilla de piedra de Gerona con capitel de palmas, si bien hay discrepancia entre algunos autores que consideran estos elementos del s.
Valencià: XIII i altres que remeten a una cronologia posterior a 1315, en tot cas molt primerenca».
Español: XIII y otros que remiten a una cronología posterior a 1315, en todo caso muy temprana».
Valencià: Això suggereix una datació entre el segle XIII i el XIV, la qual cosa coincidiria amb l'alqueria primitiva propietat de Pedro Fernández Campredó o, més probablement, una reedificació de nova planta després de l'adquisició pels monjos de la Valldigna.
Español: Esto sugiere una datación entre el siglo XIII y el XIV, lo que coincidiría con la alquería primitiva propiedad de Pedro Fernández Campredó o, más probablemente, una reedificación de nueva planta tras la adquisición por los monjes de la Valldigna.
Valencià: De la seua cronologia ens parla la seua estructura, ja que en la façana de la planta baixa apareix tota una successió d'arcs apuntats, que defineixen el perímetre de tot el cos, i que es veuen cegats en l'actualitat per fàbrica irregular de rajola i de pedres o ocults per la presència d'una edificació annexa.
Español: De su cronología nos habla su estructura, ya que en la fachada de la planta baja aparece toda una sucesión de arcos apuntados, definiendo el perímetro de todo el cuerpo, viéndose cegados en la actualidad por fábrica irregular de ladrillo y de mampuestos u ocultos por la presencia de una edificación anexa.
Valencià: Arcs semblants es conserven en una de les edificacions secundàries de l'Alqueria del Moro, a València, la qual cosa confirmaria un ús agrícola de caràcter públic, potser un almodí o un lloc de mercat.
Español: Arcos similares se conservan en una de las edificaciones secundarias de la Alquería del Moro, en Valencia, lo que confirmaría un uso agrícola de carácter público, acaso un pósito o un lugar de mercado.
Valencià: En tot cas, la història ens indica que el canvis en la destinació de l'edifici signifiquen una funcionalitat variable que, al seu torn, caracteritzaria els seus aspectes formals.
Español: En todo caso, la historia nos indica que el cambiante destino del edificio le significó una funcionalidad variable que a su vez caracterizaría sus aspectos formales.
Valencià: L'edifici principal es compon per dues crugies recolzades sobre els murs de la façana i el mur de tàpia que defineix el nucli.
Español: El edificio principal se compone por dos crujías apoyadas sobre los muros de fachada y el muro de tapia que define el núcleo.
Valencià: La planta és simètrica, i en els accessos se subratlla l'eix de simetria amb una variació de la directriu d'aquests arcs respecte a la resta de l'estructura porticada.
Español: La planta es simétrica, en cuyos accesos se subraya el eje de simetría variando la directriz de estos arcos respecto al resto de la estructura porticada.
Valencià: La planta superior manifesta en l'alçat principal el caràcter senyorial de les estances, ja que apareixen tres finestres gòtiques traçades amb mainell llavorat, de les quals només en queda una completa.
Español: La planta superior manifiesta en el alzado principal el carácter señorial de las estancias, apareciendo tres ventanas góticas trazadas con parteluz labrado, de las cuales solo queda una completa.
Valencià: Pel nombre de portes i les credences conservades en el mur intermedi, pot afirmar-se que inicialment aquesta crugia es va dividir en tres habitacions iguals, un poc més coherent amb la presència de diversos monjos o llecs que amb una residència senyorial, on sol haver-hi una sala major i un dormitori annex.
Español: Por el número de puertas y las credencias conservadas en el muro intermedio puede afirmarse que inicialmente esta crujía se dividió en tres habitaciones iguales, algo más coherente con la presencia de varios monjes o legos que con una residencia señorial, donde suele existir una sala mayor y un dormitorio anexo.
Valencià: L'alçat posterior és molt interessant quant a la seua composició.
Español: El alzado posterior es muy interesante en cuanto a su composición.
Valencià: La simetria trasllada tot el pes als extrems on els arcs són de major llum i fletxa.
Español: La simetría traslada todo su peso a los extremos donde los arcos son de mayor luz y flecha.
Valencià: La transmissió de càrregues dels arcs de la planta superior als de la planta inferior no porta una correlació entre suports o entre suport i clau, sinó que marca una clara diferència entre ambdues plantes i dóna a la superior el caràcter d'una galeria pròpiament residencial.
Español: La transmisión de cargas de los arcos de la planta superior a los de la planta inferior no lleva una correlación entre apoyos o entre apoyo y clave, marcando una clara diferenciación entre ambas plantas y dando a la superior el carácter de una galería propiamente residencial.
Valencià: L'existència d'un buit d'aquesta galeria de menor amplària suggereix que fóra el punt de desembarcament d'una escala exterior.
Español: La existencia de un hueco de esta galería de menor anchura sugiere que fuera el punto de desembarco de una escalera exterior.
Valencià: Dels forjats originals es conserven els boquets de suport, la qual cosa fa pensar que serien cassetonats de fusta, substituïts en alguna època per mal estat o canvi funcional.
Español: De los forjados originales se conservan los canes de apoyo, lo que hace pensar que serían alfarjes de madera, sustituidos en alguna época por mal estado o cambio funcional.
Valencià: Aquesta motivació produiria l'alteració del sistema constructiu a la coberta, previsiblement plana en origen, que es reconstrueix a dues aigües amb posterioritat.
Español: La misma motivación produciría la alteración del sistema constructivo en cubierta, previsiblemente plana en origen, que se reconstruye a dos aguas con posterioridad.
Valencià: Les cornises de rajola permeten situar aquesta reforma en el segle XVIII o ja en el XIX.
Español: Las cornisas de ladrillo permiten situar esta reforma en el siglo XVIII o ya en el XIX.
Valencià: En l'interior, tal com descriu I.
Español: En el interior, tal y como describe I.
Valencià: Matoses, s'ha localitzat un fragment de l'escala de caragol original, i vestigis dels fingits especejaments de carreu decorats amb florons en el parament.
Español: Matoses, se ha localizado un fragmento de la escalera de caracol original, y vestigios de los fingidos despieces de sillar decorados con florones en el paramento.
Valencià: A més, hi ha altres elements com els festejadors de les finestres, que remarquen el caràcter senyorial de la planta superior.
Español: Además, existen otros elementos como los festejadors de las ventanas, que remarcan el carácter señorial de la planta superior.
Valencià: L'edifici va estar fortificat en algun moment, com demostren les espitlleres que encara es conserven en la coronació del mur, i que permetrien la defensa des de la terrassa.
Español: El edificio estuvo fortificado en algún momento, como demuestran las aspilleras que todavía se conservan en la coronación del muro, y que permitirían la defensa desde la terraza.