gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Així va succeir en la intervenció armada contra la revolta dels moriscos de la serra d'Espadà (1526) i també en l'auxili de Vinaròs durant un atac de la pirateria barbaresca (1547).
Español: Así sucedió en la intervención armada contra la revuelta de los moriscos de la sierra de Espadán (1526) y también en el auxilio de Vinaròs durante un ataque de la piratería berberisca (1547).
Valencià: En 1884, amb motiu del tercer centenari de la troballa de la imatge de la Mare de Déu dels Àngels, el poble va fer una senyera nova perquè l'original s'havia perdut.
Español: En 1884, con motivo del tercer centenario del hallazgo de la imagen de la Mare de Déu dels Àngels, el pueblo hizo una señera nueva porque la original se había perdido.
Valencià: León y Esteller (1884) apunta que la senyera desaparegué durant la guerra de Successió, probablement durant el setge que la vila patí a mans de tropes borbòniques (1705-1706) o durant l'enderrocament de les muralles després de la batalla d'Almansa (1707) també a mans de l'exèrcit borbònic.
Español: León y Esteller (1884) apunta que la señera desapareció durante la guerra de Sucesión, probablemente durante el asedio que la villa sufrió a manos de tropas borbónicas (1705-1706) o durante el derribo de las murallas después de la batalla de Almansa (1707) también a manos del ejército borbónico.
Valencià: Actualment, la senyera del tercer centenari es conserva a la Col·lecció Museogràfica Municipal de Sant Mateu.
Español: Actualmente, la señera del tercer centenario se conserva en la Colección Museográfica Municipal de Sant Mateu.
Valencià: La que s'utilitza avui en dia en la processó cívica va ser feta en els anys 50 del segle XX.
Español: La que se utiliza hoy en día en la procesión cívica fue hecha en los años 50 del siglo XX.
Valencià: Un altre element moble important és el guió de la Mare de Déu dels Àngels que porten els membres de la Junta Administrativa de l'ermitori.
Español: Otro elemento mueble importante es el guion de la Mare de Déu dels Àngels que llevan los miembros de la Junta Administrativa del ermitorio.
Valencià: Antigament aquest guió portava impresa una imatge de l'ermitori amb la Mare de Déu anterior a l'incendi de 1918 i l'ermità Sebastià, al qual la tradició li atribueix la troballa de la imatge.
Español: Antiguamente este guion llevaba impresa una imagen del ermitorio con la talla de la Mare de Déu anterior al incendio de 1918 y el ermitaño Sebastián, al cual la tradición le atribuye el hallazgo de la imagen.
Valencià: Avui en dia el guió porta una imatge de la Mare de Déu feta després de l'incendi de l'església.
Español: Hoy en día el guion lleva una imagen de la Virgen María hecha después del incendio de la iglesia.
Valencià: Les canyes són un element d'incorporació recent a la romeria, possiblement per influència d'altres romeries valencianes com la de la Magdalena o la Santa Faç.
Español: Las cañas son un elemento de incorporación reciente a la romería, posiblemente por influencia otras romerías valencianas como la de la Magdalena o la Santa Faz.
Valencià: Les canyes són engalanades amb una cinta commemorativa de color blau cel amb l'efígie de la Mare de Déu dels Àngels i l'any de la festa, i també amb unes xicotetes rames d'olivera.
Español: Las cañas son engalanadas con una cinta conmemorativa de color azul cielo con la efigie de la Mare de Déu dels Àngels y el año de la fiesta, y también con unas pequeñas ramas de olivo.
Valencià: Les calderes són el recipient en el qual es cuina l'arròs que és repartit entre les persones participants per a celebrar el dinar popular.
Español: Las calderas son el recipiente en el cual se cocina el arroz que se reparte entre las personas participantes para celebrar la comida popular.
Valencià: Es conserven 12 calderes que són renovades per altres de noves quan és necessari.
Español: Se conservan 12 calderas que son renovadas por otras de nuevas cuando es necesario.
Valencià: Finalment, les maces que porten els macers de la vila que acompanyen la corporació municipal al llarg de la processó cívica.
Español: Finalmente, las mazas que llevan los maceros de la villa que acompañan a la corporación municipal a lo largo de la procesión cívica.
Valencià: Una de les dues maces es va fer durant el segle XVII.
Español: Una de las dos mazas se hizo durante el siglo XVII.
Valencià: L'altra es va copiar a partir d'aquesta a principis del present segle.
Español: La otra se copió a partir de esta a principios del presente siglo.
Valencià: Ambdues es custodien a la Col·lecció Museogràfica Municipal.
Español: Ambas se custodian a la Colección Museográfica Municipal.
Valencià: Elements immobles Són elements immobles de la festa la muntanya de la Mare de Déu dels Àngels i, en especial, l'ermitori.
Español: Elementos inmuebles Son elementos inmuebles de la fiesta la montaña de la Mare de Déu dels Àngels y, en especial, el ermitorio.
Valencià: Aquest està compost per l'església, i la plaça adjacent; l'hostatgeria, també amb la seua plaça; l'edifici dels porxes; la placeta del pou amb l'escalinata que puja fins a la plaça de l'Església, i la plaça del Lledoner.
Español: Este está compuesto por la iglesia, y su plaza adyacente; la hostería, también con su plaza; el edificio de los porches; la plazoleta del pozo con la escalinata que sube hasta la plaza de la Iglesia; y la plaza del Lledoner.
Valencià: L'ermitori té el reconeixement de bé de rellevància local.
Español: El ermitorio tiene el reconocimiento de bien de relevancia local.
Valencià: El lledoner té la categoria d'arbre monumental d'interés local i, probablement, fou plantat al mateix temps que s'edificava el conjunt arquitectònic.
Español: El lidón tiene la categoría de árbol monumental de interés local y, probablemente, fue plantado al mismo tiempo que se edificaba el conjunto arquitectónico.
Valencià: L'ermitori de la Mare de Déu dels Àngels començà a construir-se arran de la donació que Vicent Cerdà va fer del domini útil de les seues heretats a la vila de Sant Mateu, a causa de la troballa de la imatge de la Mare de Déu en l'antiga ermita de Sant Antoni i Sant Pau.
Español: El ermitorio de la Mare de Déu dels Àngels empezó a construirse a raíz de la donación que Vicent Cerdà hizo del dominio útil de sus heredades a la villa de Sant Mateu, a causa del hallazgo de la imagen de la Mare de Déu en la antigua ermita de San Antonio y San Pablo.
Valencià: Des de la troballa i fins a l'any 1590 es va construir una església primitiva que va continuar ampliant-se en dècades posteriors.
Español: Desde el hallazgo y hasta 1590 se construyó una iglesia primitiva que se continuó ampliando en décadas posteriores.
Valencià: En 1609 es van contractar les obres de la façana amb el mestre d'obres Bernat Cumba, d'origen francés.
Español: En 1609 se contrataron las obras de la fachada con el maestro de obras Bernat Cumba, de origen francés.
Valencià: Aquestes van acabar en 1622.
Español: Estas finalizaron en 1622.
Valencià: Entre 1670 i mitjans del segle XVIII es dugué a terme una reforma de la nau central de l'església, es va construir el creuer i també el cambril on es troba la imatge de la Mare de Déu.
Español: Entre 1670 y medios del siglo XVIII se llevó a cabo una reforma de la nave central de la iglesia, se construyó el crucero, así como el camarín donde se encuentra la imagen de la Virgen María.
Valencià: De forma paral·lela es dugueren a terme les obres per a la construcció de l'hostatgeria.
Español: De forma paralela se llevaron a cabo las obras para la construcción de la hostería.
Valencià: La primitiva, de finals del segle XVI, es va ampliar a finals del segle XVII.
Español: La primitiva, de finales del siglo XVI, se amplió a finales del siglo XVII.
Valencià: La fisonomia actual de l'ermitori, la va donar la construcció, al segle XIX, d'un cos porticat (edifici dels Porxes) que uneix l'església amb l'hostatgeria.
Español: La fisonomía actual del ermitorio, la dio la construcción, en el siglo XIX, de un cuerpo porticado (edificio de los Porches) que une la iglesia con la hostería.
Valencià: Cal esmentar també alguns elements de caràcter immaterial que formen part de la festivitat de la Mare de Déu dels Àngels.
Español: Hay que mencionar también algunos elementos de carácter inmaterial que forman parte de la festividad de la Mare de Déu dels Àngels.
Valencià: En primer lloc, la música que interpreta la Banda de Música Santa Cecília de Sant Mateu i el Grup de Dolçainers Guillem Sorolla.
Español: En primer lugar, la música que interpreta la Banda de Música Santa Cecília de Sant Mateu y el Grup de Dolçainers Guillem Sorolla.
Valencià: En aquest sentit destaquen en especial dos peces escrites expressament per a la Mare de Déu dels Àngels, les quals són interpretades per la Banda de Música, després d'alguns pasdobles.
Español: En este sentido destacan en especial dos piezas escritas expresamente para la Mare de Déu dels Àngels, las cuales son interpretadas por la Banda de Música, después de algunos pasodobles.
Valencià: Són la Cobla i l'Himne a la Mare de Déu dels Àngels.
Español: Son la Letrilla y el Himno a la Mare de Déu dels Àngels.
Valencià: En segon lloc, els Gojos a la Mare de Déu dels Àngels que són cantats dins de l'església durant l'homilia.
Español: En segundo lugar, los Gozos a la Mare de Déu dels Àngels que son cantados dentro de la iglesia durante la homilía.
Valencià: A més, també com a element de caràcter immaterial, cal destacar les danses del ball pla que tenen lloc a la sala gran de l'hostatgeria una vegada finalitzat el dinar popular.
Español: Además, también como elemento de carácter inmaterial, hay que destacar las danzas del ball pla que tienen lugar en la sala grande de la hostería una vez finalizada la comida popular.
Valencià: Definició de l'àmbit espacial i temporal L'àmbit espacial de la festa de la Mare de Déu dels Àngels, el defineix el recorregut que és el següent: La processó cívica arranca des de l'Ajuntament de Sant Mateu.
Español: Definición del ámbito espacial y temporal El ámbito espacial de la festa de la Mare de Déu dels Àngels, lo define el recorrido que es el siguiente: La procesión cívica arranca desde el Ayuntamiento de Sant Mateu.
Valencià: Quan arriba la plaça Major s'incorpora el clero i la processó religiosa que ha eixit des de l'Arxiprestal.
Español: Cuando llega a la plaza Mayor, se incorporan el clero y la procesión religiosa que ha salido desde la Arciprestal.
Valencià: D'aquesta manera l'Ajuntament tanca i presideix la processó amb la senyera, a causa del seu caràcter cívic.
Español: De este modo el Ayuntamiento cierra y preside la procesión con la señera, debido a su carácter cívico.
Valencià: Continua pel carrer de Sant Bernat i per l'avinguda de la Mare de Déu dels Àngels.
Español: Continúa por la calle de Sant Bernat y por la avenida de la Mare de Déu dels Àngels.
Valencià: Ix del nucli urbà pel camí de la Mare de Déu, per on transcorre fins que travessa el riu de la Mare de Déu.
Español: Sale del casco urbano por el camino de la Mare de Déu por donde transcurre hasta atravesar el río de la Mare de Déu.
Valencià: Una vegada passat aquest punt comença l'ascensió cap a l'ermitori.
Español: Pasado este punto empieza la ascensión hacia el ermitorio.
Valencià: Aquest, al costat de tota la muntanya de la Mare de Déu, forma també part de l'àmbit espacial de la festivitat.
Español: Este, junto con toda la montaña de la Mare de Déu, forma también parte del ámbito espacial de la festividad.
Valencià: El santuari de la Mare de Déu dels Àngels es troba ubicat sobre un turó a 400 metres sobre el nivell del mar, en un dels contraforts més septentrionals de la serralada de la Valldàngel, en la part oriental del terme municipal de Sant Mateu, i a dos quilòmetres del centre de la població.
Español: El santuario de la Mare de Déu dels Àngels se encuentra ubicado sobre un cerro a 400 metros sobre el nivel del mar, en uno de los contrafuertes más septentrionales de la sierra de la Valldàngel, en la parte oriental del término municipal de Sant Mateu, y a dos kilómetros del centro de la población.
Valencià: La ubicació d'aquest turó permet dominar tota l'extensió de la plana de Sant Mateu, els pics de Penyagolosa (1.831 m), el tossal de la Nevera de Catí (1.286 m) o el Turmell (1.274 m), així com les muntanyes de Benifassà.
Español: La ubicación de este cerro permite dominar toda la extensión de la llanura de Sant Mateu, los picos de Penyagolosa (1.831 m), el Tossal de la Nevera de Catí (1.286 m) o el Turmell (1.274 m), así como las montañas de Benifassà.
Valencià: El paisatge que es pot observar està compost a grans trets per horts d'oliveres, terra de pa, bosc de pi i garrigues, i està esquitxat per elements de caràcter religiós: l'ermita de Sant Cristòfol (segles XIV-XV), l'ermita de Santa Bàrbara (segle XV), i les desaparegudes ermites de Santa Ubaldesca o de la mare de Déu de la Neu, i de Sant Joan.
Español: El paisaje que se puede observar está compuesto a grandes rasgos por huertos de olivos, tierra de pan, bosque de pino y chaparrales, y está salpicado por elementos de cariz religioso: la ermita de San Cristóbal (siglos XIV-XV), la ermita de Santa Bárbara (siglo XV), y las desaparecidas ermitas de Santa Ubaldesca o de la Mare de Déu de la Neu, y de San Juan.
Valencià: Al santuari i el seu entorn s'han delimitat un nombre important de jaciments arqueològics, d'acord amb les dades que custodia la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport de la Generalitat Valenciana.
Español: En el santuario y su entorno se han delimitado un número importante de yacimientos arqueológicos, de acuerdo con los datos que custodia la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte de la Generalitat Valenciana.
Valencià: Començant pel mateix santuari, es troba el jaciment de la Mare de Déu dels Àngels, d'adscripció ibera (segles V-IV aC) on s'han trobat restes ceràmiques.
Español: Empezando por el santuario mismo, se encuentra el yacimiento de la Mare de Déu dels Àngels, de adscripción íbera (siglos V-IV aC) donde se han encontrado restos cerámicos.
Valencià: Així mateix, en el jaciment dels Àngels s'han localitzat restes del primitiu ermitori dedicat a Sant Antoni i Sant Pau (segle XIV) sobre el que es va construir el santuari, així com del cementeri medieval que l'acompanyava.
Español: Así mismo, en el yacimiento dels Àngels se han localizado restos del primitivo ermitorio dedicado a San Antonio y San Pablo (siglo XIV) sobre el que se construyó el santuario, así como del cementerio medieval que lo acompañaba.
Valencià: Als peus de l'ermitori, tot just travessant el riu Benifarquell o de la Mare de Déu, es troba el jaciment del Boverot, d'adscripció iberoromana (segles II aC - I dC) amb materials ceràmics tant ibers com romans, entre els quals destaquen ceràmiques campanianes.
Español: A los pies del ermitorio, apenas cruzando el río Benifarquell o de la Mare de Déu, se encuentra el yacimiento del Boverot, de adscripción íbero-romana (siglos II aC - I dC) con materiales cerámicos tanto íberos como romanos, entre los que destacan cerámicas campanienses.
Valencià: A l'altre costat del riu es troba el jaciment de Santa Ubaldesca I d'adscripció romana (segles I aC - I dC) amb materials ceràmics entre els quals destaquen sigillata i materials constructius com imbrex i tegulae, així com una figureta de vernís negre representant un guerrer.
Español: Al otro lado del río se encuentra el yacimiento de Santa Ubaldesca I de adscripción romana (siglos I aC - I dC) con materiales cerámicos entre los que destacan sigillata y materiales constructivos como imbrex y tegulae, así como una figurita de barniz negro que representa un guerrero.
Valencià: El jaciment de Santa Ubaldesca II, en la mateixa zona que l'anterior, correspon a les restes medievals (segles XIII-XIV) del que havia sigut una ermita dedicada a Santa Ubaldesca o a la Mare de Déu de la Neu.
Español: El yacimiento de Santa Ubaldesca II, en la misma zona que el anterior, corresponde a los restos medievales (siglos XIII-XIV) de lo que había sido una ermita dedicada a Santa Ubaldesca o a la Mare de Déu de la Neu.
Valencià: Pel que fa a l'àmbit temporal de la festa, se celebra el segon dissabte després del diumenge de Pasqua.
Español: En cuanto al ámbito temporal de la fiesta, se celebra el segundo sábado después del domingo de Pascua.
Valencià: Els actes comencen a les 07.00 hores del matí i conclouen a la vesprada, aproximadament cap a les 19.00 hores.
Español: Los actos empiezan a las 07.00 horas de la mañana y concluyen por la tarde, aproximadamente sobre las 19.00 horas.
Valencià: Mesures de protecció No es consideren més mesures de protecció que les pròpies que la normativa en matèria de patrimoni cultural exigeix per a un bé immaterial de rellevància local d'aquest tipus.
Español: Medidas de protección No se consideran más medidas de protección que las propias que la normativa en materia de patrimonio cultural exige para un bien inmaterial de relevancia local de este tipo.
Valencià: Això no obstant, en relació amb la normativa en matèria de medi ambient, i com a manifestació d'ús recreatiu del foc amb caràcter excepcional, cal ajustar-se, en la celebració, al que estipula el Decret 148/2018, de 4 de setembre, del Consell, pel qual es modifica el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aproven les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'ús festiu i recreatiu del foc en sòl forestal que confronta amb terreny forestal o es troba a una proximitat inferior a 500 metres d'aquest.
Español: No obstante, en relación con la normativa en materia de medio ambiente, y como manifestación de uso recreativo del fuego con carácter excepcional, se debe ajustar, en su celebración, a lo que estipula el Decreto 148/2018, de 4 de septiembre, del Consell, por el cual se modifica el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueban las normas de seguridad en prevención de incendios forestales que se deben observar en el uso festivo y recreativo del fuego en suelo forestal, adyacente a terreno forestal o con una proximidad inferior a 500 metros de este.
Valencià: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV – Disposició ================= Compartir Compartir Tornar Guardar el document Descarregar les metadades en format XML Sumari del DOGV 8943, del 03-11-2020 (2020/9114) RESOLUCIÓ de 29 d'octubre de 2020, de la Direcció General de Funció Pública, per la qual es convoca la provisió, pel sistema de lliure designació, d'un lloc de treball vacant de naturalesa funcionarial en l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), convocatòria número 104/2020.
Español: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV - Disposición ================== Comparte Comparte Volver Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML Sumario DOGV 8943, del 03-11-2020 (2020/9114) RESOLUCIÓN de 29 de octubre de 2020, de la Dirección General de Función Pública, por la que se convoca la provisión, por el sistema de libre designación, de un puesto de trabajo vacante de naturaleza funcionarial en el Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA), convocatoria número 104/2020.
Valencià: ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Dades del document Número de DOGV : 8943 Data del DOGV : 03-11-2020 Secció del DOGV : II.
Español: ---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Datos del documento Número DOGV : 8943 Fecha DOGV : 03-11-2020 Sección del DOGV : II.
Valencià: AUTORITATS I PERSONAL - A) OFERTES D'OCUPACIÓ PÚBLICA, OPOSICIONS I CONCURSOS Número del document : 2020/9114 CVE Data del document : 29-10-2020 Organisme emissor : Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública Tipus de document : Resolució Anàlisi jurídica Descriptors : * Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública concurs administratiu RESOLUCIÓ de 29 d'octubre de 2020, de la Direcció General de Funció Pública, per la qual es convoca la provisió, pel sistema de lliure designació, d'un lloc de treball vacant de naturalesa funcionarial en l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), convocatòria número 104/2020.
Español: AUTORIDADES Y PERSONAL - A) OFERTAS DE EMPLEO PÚBLICO, OPOSICIONES Y CONCURSOS Número del documento : 2020/9114 CVE Fecha del documento : 29-10-2020 Organismo emisor : Conselleria de Justicia, Interior y Administración Pública Tipo de documento : Resolución Análisis jurídico Descriptores : * Conselleria de Justicia, Interior y Administración Pública concurso administrativo RESOLUCIÓN de 29 de octubre de 2020, de la Dirección General de Función Pública, por la que se convoca la provisión, por el sistema de libre designación, de un puesto de trabajo vacante de naturaleza funcionarial en el Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA), convocatoria número 104/2020.
Valencià: [2020/9114] De conformitat amb l'article 80 del Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic i l'article 102.1 de la Llei 10/2010, de 9 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació i gestió de la funció pública valenciana (d'ara endavant LOGFPV), el procediment de lliure designació amb convocatòria pública consisteix en l'apreciació discrecional per l'òrgan competent de la idoneïtat dels candidats i les candidates pel que fa als requisits exigits per a l'exercici del lloc.
Español: [2020/9114] De conformidad con el artículo 80 del Real decreto legislativo 5/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Estatuto Básico del Empleado Público y el artículo 102.1 de la Ley 10/2010, de 9 de julio, de la Generalitat, de ordenación y gestión de la función pública valenciana (en adelante LOGFPV), el procedimiento de libre designación con convocatoria pública consiste en la apreciación discrecional por el órgano competente de la idoneidad de las personas candidatas en relación con los requisitos exigidos para el desempeño del puesto.
Valencià: Vist que hi ha un lloc de treball en l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries el sistema de provisió del qual és el de lliure designació, d'acord amb el que es disposa en l'article 102 de l'LOGFPV, i en les relacions de llocs de treball de la Presidència de la Generalitat i de les conselleries, així com dels organismes i entitats gestionats per la conselleria competent en matèria de funció pública, aprovades per Resolució de 13 d'octubre de 2020, de la consellera de Justícia, Interior i Administració Pública (DOGV 8927, 16.10.2020).
Español: Visto que hay un puesto de trabajo en el Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA), cuyo sistema de provisión es el de libre designación, conforme a lo dispuesto en el artículo 102 de la LOGFPV, y en las relaciones de puestos de trabajo de la Presidencia de la Generalitat y de las consellerias, así como de los organismos y entidades gestionados por la conselleria competente en materia de función pública, aprobadas por Resolución de 13 de octubre de 2020, de la consellera de Justicia, Interior y Administración Pública (DOGV 8927, 16.10.2020).
Valencià: Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, les persones interessades podran interposar recurs contenciós administratiu davant del jutjat contenciós administratiu corresponent, en el termini de dos mesos, comptats des de l'endemà de la recepció de la notificació.
Español: Contra la presente resolución, que pone fin a la vía administrativa, las personas interesadas podrán interponer un recurso contencioso-administrativo ante el juzgado de lo contencioso-administrativo correspondiente, en el plazo de dos meses contados desde el día siguiente al de la recepción de su notificación.