gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Marc temporal a) Calendari Presentació, programa i cartell (juliol): al voltant de les danses, la Junta de Majorals de Sant Agustí edita la revista Programa de les Festes d'Estiu a Sant Agustí, on es publiquen articles relacionats amb les danses i d'altres sobre etnografia, història, sociologia, filologia i un llarg etcètera, signats per estudiosos que aprofiten l'avinentesa per a donar a conéixer els seus treballs i les seues descobertes.
Español: Marco temporal a) Calendario Presentación, programa y cartel (julio): alrededor de las danzas, la Junta de Majorals de Sant Agustí edita la Revista Programa de les Festes d'Estiu a Sant Agustí, donde se publican artículos relacionados con las danzas y otros sobre etnografía, historia, sociología, filología y un largo etcétera, firmados por estudiosos que aprovechan la ocasión para dar a conocer sus trabajos y sus descubrimientos.
Valencià: Proclamació de la clavariessa (juliol): al voltant de les danses, amb el temps, han anat consolidant-se actes culturals d'una certa categoria intel·lectual i un d'ells, que ens recorda molt els Jocs Florals que tant de renom prengueren als segles xix i xx, és la Proclamació de la Clavariessa Major: un capvespre o una nit on la paraula pren el protagonisme i un mantenidor fa l'esforç de transformar en paraules els seus sentiments sobre Bocairent, les danses i la clavariessa major.
Español: Proclamación de la clavaria (julio): al entorno de las danzas, con el tiempo, han ido consolidándose actos culturales de cierta categoría intelectual y uno de ellos, que nos recuerda mucho los Juegos Florales que tanto renombre alcanzaron en los siglos xix y xx, es la Proclamación de la Clavaria Mayor: un anochecer o una noche donde la palabra toma el protagonismo y un mantenedor hace el esfuerzo de transformar en palabras sus sentimientos sobre Bocairent, las danzas y la clavaria mayor.
Valencià: Dansetes (del 15 al 20 d'agost): les dansetes tenen lloc les nits prèvies a les nits de danses i serveixen per a preparar i assajar les danses.
Español: Dansetes (del 15 al 20 de agosto): las dansetes se celebran las noches previas a las danzas y sirven para preparar y ensayar las danzas.
Valencià: Si bé alguns anys eren tres les nits que es ballaven, després en foren cinc, i des de 1995 són sis les nits de dansetes (es va augmentar una nit per a poder ballar alguna nit més al barri de la Santa Creu, a la part més moderna de la població, que és on viu més del 60 % de la població, pel caràcter que tenen les festes, considerades i denominades Festes d'Estiu, que abracen tot el poble).
Español: Si bien algunos años eran tres las noches que se bailaban, después fueron cinco, y desde 1995 son seis las noches de dansetes (se aumentó una noche para poder bailar alguna noche más en el barrio de la Santa Creu, en la parte más moderna de la población, que es donde vive más del 60 % de la población, por el carácter que tienen las fiestas, consideradas y denominadas Fiestas de Verano, que se extienden por todo el pueblo).
Valencià: Hi ha tres carrers fixos per a les dansetes: plaça de Joan de Joanes (primera nit), carrer del Mestre Serrano (tercera nit) i plaça de Sant Vicent (sisena nit).
Español: Hay tres calles fijas para las dansetes: plaza de Joan de Joanes (primera noche), calle del Mestre Serrano (tercera noche) y plaza de Sant Vicent (sexta noche).
Valencià: Les Danses (del 23 al 27 d'agost): les danses es ballen a Bocairent de manera documentada des de l'inici del segle xvii, a les acaballes de l'estiu.
Español: Las Danzas (del 23 al 27 de agosto): las danzas se bailan en Bocairent de manera documentada desde principios del siglo xvii, a fines de verano.
Valencià: Es va canviar la celebració de les danses i es van fixar del 23 al 27 d'agost per a fer coincidir les nits de danses amb el període de vacances de la majoria de la gent: el mes d'agost, però abans del dia de Sant Agustí, que és el 28 d'agost.
Español: Se cambió la celebración de las danzas y se fijaron del 23 al 27 de agosto para hacer coincidir las noches de danzas con el periodo de vacaciones de la mayoría de la gente: el mes de agosto, pero antes del día de San Agustín, que es el 28 de agosto.
Valencià: Posteriorment s'introduiria la figura de la cap de dansa, que, segons la tradició, és cada nit una dona casada (excepte la primera nit de danses, que correspon el torn a la clavariessa major i aquesta ha sigut generalment fadrina).
Español: Posteriormente se introduciría la figura de la cap de dansa, que, según la tradición, es cada noche una mujer casada (excepto la primera noche de danzas, que corresponde el turno a la clavaria mayor, y esta ha sido generalmente soltera).
Valencià: La resta de les nits de danses, la clavariessa major a l'hora de ballar, ocupa el primer lloc entre les balladores fadrines.
Español: Las otras noches de danzas, la clavaria mayor, para de bailar, ocupa el primer lugar entre las bailadoras solteras.
Valencià: L'estructura que segueixen les danses és la d'una mena de comitiva formada per parelles i dirigides des del cap de dansa fins a la cua.
Español: La estructura que siguen las danzas es la de una suerte de comitiva formada por parejas y dirigidas desde la cap de dansa hasta la cola.
Valencià: Cal dir que durant cada nit de danses, els balladors ballen dues dansades, i que en cada una, la cap de dansa i la seua parella faran tres voltes a la plaça.
Español: Cabe decir que cada noche de danzas, los bailadores bailan dos danzadas, y que en cada una la cap de dansa y su pareja darán tres vueltas a la plaza.
Valencià: Descripció de l'inici de la cap de dansa: a un ritme lent, semblant a una jàquera, la cap de dansa i un majoral fan una sèrie d'evolucions tot fent un canvi de posicions, sempre mirant el majoral i tornant al punt d'inici.
Español: Descripción del inicio de la cap de dansa: a un ritmo lento, como una jácara, la cap de dansa y un mayoral realizan una serie de evoluciones cambiando de posiciones, siempre mirando al mayoral y volviendo al punto de inicio.
Valencià: Passades (o botades): 1.
Español: Pasos (o botades): 1.
Valencià: Creuar-se de cara: volta d'inici.
Español: Cruzarse de cara: vuelta de inicio.
Valencià: Esqueneta parada: volta d'inici.
Español: Esqueneta parada: vuelta de inicio.
Valencià: Esqueneta passada: volta d'inici.
Español: Esqueneta passada: vuelta de inicio.
Valencià: Dreta i esquerra: volta d'inici.
Español: Derecha e izquierda: vuelta de inicio.
Valencià: A més a més, aquesta passada té distintes evolucions: es pot fer en serreta o en rogle i en el fandango final «Tio Pep», les balladores, en fer la volta d'inici, es queden mirant el ballador del costat i balla amb ell tota la botada.
Español: Además, este paso tiene distintas evoluciones; se puede hacer «en serreta» o en corro y en el fandango final «Tio Pep», las bailadoras, al dar la vuelta de inicio, se quedan mirando al bailador de al lado y bailan con él todo el paso.
Valencià: Val a dir que a partir d'aquestes passades es fan moltes variants, la qual cosa demostra, una vegada més, que les danses són un ball viu que evoluciona amb el temps.
Español: Justo es decir que a partir de estos pasos se hacen muchas variantes, lo cual demuestra, una vez más, que las danzas son un baile vivo que evoluciona con el tiempo.
Valencià: Festivitat del pare sant Agustí (28 d'agost): a Bocairent se celebra la Festivitat del Pare Sant Agustí des de 1555, any en què es va fundar el convent dels Sants Reis i Nostra Senyora dels Dolors, de l'ordre agustiniana.
Español: Festividad del Padre San Agustín (28 de agosto): en Bocairent se celebra la Festividad del Padre San Agustín desde el año 1555, año en que se fundó el convento de los Santos Reyes y Nuestra Señora de los Dolores, de la orden agustina.
Valencià: De matí hi ha diana, amb disparada de coets i tronadors i amenitzada per una banda de música.
Español: Por la mañana hay diana, con disparo de cohetes y petardos y amenizada por una banda de música.
Valencià: Acabada la missa, en passacarrer, es dirigeixen a la plaça del Regne o un altre emplaçament de la població, on les clavariesses són les encarregades de engegar una gran mascletà.
Español: Acabada la misa, en pasacalle, se dirigen a la plaza del Regne u otro emplazamiento de la población, donde las clavarias son las encargadas de encender una gran mascletà.
Valencià: A la vesprada hi ha el concert extraordinari i tot seguit té lloc, des de l'església del Monestir de Nostra Senyora dels Dolors i dels Sants Reis Mags, la solemne processó de sant Agustí, en què participen principalment xiquetes i xiquets vestits amb la roba típica de balladora i ballador, a més d'alguna parella adulta de balladors, també la clavariessa infantil i la seua cort d'honor i la clavariessa major i la seua cort d'honor.
Español: Por la tarde hay el concierto extraordinario y después tiene lugar, desde la iglesia del Monasterio de Nuestra Señora de los Dolores y de los Santos Reyes Magos, la solemne procesión de san Agustín, en la que participan principalmente niñas y niños, vestidos con el traje típico de bailadora y bailador, además de alguna pareja adulta de bailadores; también la clavaria infantil y su corte de honor y la clavaria mayor y su corte de honor.
Valencià: Descripció i caracterització a) Orígens documentats o atribuïts: de les danses de Bocairent, cal dir que segons el Llibre de la Confraria Minerva, en el segle xvii tenien lloc amb ocasió del Corpus.
Español: Descripción y caracterización a) Orígenes documentados o atribuidos: de las danzas de Bocairent, hay que decir que según el Llibre de la Confraria Minerva, en el siglo xvii tenían lugar con ocasión del Corpus.
Valencià: Segons la tradició, les danses es ballaven a la llum de dues grans fogueres, sustentades per dues graelles molt grans (fins al segle xx), ja que al 1896 es va inaugurar l'enllumenat elèctric de Bocairent.
Español: Según la tradición, las danzas se bailaban a la luz de dos grandes hogueras sustentadas por dos parrillas muy grandes (hasta el siglo xx), ya que en 1896 se inauguró el alumbrado eléctrico de Bocairent.
Valencià: Hi ha la crònica del diari La Opinión, publicada el 7 de setembre de 1863, on es descriuen les danses de Bocairent: «Seis días de inocentes y festivas danzas al estilo del país, en medio de una plaza y a la luz de grandes hogueras, dan fin a aquesta solemne fiesta; en cuyas danzas figuran de cincuenta a sesenta parejas, en donde las lindas jóvenes y algunas frescas y lozanas jovencitas lucen sus lujosos trajes a la labradora antigua, disputándose cúal llevará la dirección de la danza.
Español: También se refleja en la crónica del diario La Opinión, publicada el 7 de septiembre de 1863, donde hay una descripción sobre las danzas de Bocairent: «Seis días de inocentes y festivas danzas al estilo del país, en medio de una plaza y a la luz de grandes hogueras, dan fin a esta solemne fiesta; en cuyas danzas figuran de cincuenta a sesenta parejas, en donde las lindas jóvenes y algunas frescas y lozanas jovencitas lucen sus lujosos trajes a la labradora antigua, disputándose cúal llevará la dirección de la danza.
Valencià: Així mateix, en 1867 l'Hospital de la Vila tenia com un dels capítols d'ingressos la «limosna de las Danzas, aparte otros espectáculos».
Español: Así mismo, en 1867 el Hospital de la Vila tenía como uno de los capítulos de ingresos la «limosna de las Danzas, aparte otros espectáculos».
Valencià: La dolçaina i el tabal en les danses de Bocairent: les danses de Bocairent sempre s'han ballat als sons de l'acompanyament musical de la dolçaina i el tabalet.
Español: La dulzaina y el tamboril en las danzas de Bocairent: las danzas de Bocairent siempre se han bailado al son del acompañamiento musical de la dulzaina y el tamboril.
Valencià: Així, les primeres referències històriques als dolçainers i tabaleters a Bocairent les trobem als populars «musichs de tabal y dolçaina», com també «les cheremites», entre 1601 i 1636, amb ocasió de les grans solemnitats de «Corpus Christi» i «Consagrasió de l'Esglesia».
Español: Así, las primeras referencias históricas a los dulzaineros y tamborileros en Bocairent las encontramos en los populares «musichs de tabal y dolçaina», así como «les cheremites», entre 1601 y 1636, con ocasión de las grandes solemnidades de Corpus Christi y «Consagrasió de l'Esglesia».
Valencià: El següent dolçainer de què tenim referències escrites era conegut com el tio «Mig Abaejo», natural d'Ibi, que tocà les danses a les acaballes del segle xix.
Español: El siguiente dulzainero de quien tenemos referencias escritas era conocido como el tio «Mig Abaejo», natural de Ibi, que tocó las danzas a finales del siglo xix.
Valencià: A partir de 1940 s'encarregà de fer sonar la dolçaina durant les danses Pedro Castelló Castelló, el tio «Peladilla», fins a 1954, any en què el substituiria, Pep «el de Torrent», només durant un any.
Español: A partir de 1940 se encargó de hacer sonar la dulzaina durante las danzas a Pedro Castelló Castelló, el tio «Peladilla», hasta 1954, año en que lo sustituiría, Pep «el de Torrent», solo durante un año.
Valencià: Des de 1978 i fins a les danses de 2013, va ser el també bocairentí Joan Antoni Martínez i Martínez, el dolçainer de les danses de Bocairent.
Español: Desde 1978 y hasta las danzas de 2013, fue el también bocairentino Joan Antoni Martínez i Martínez, el dulzainero de las danzas de Bocairent.
Valencià: Des d'aleshores, la resta dels Xirimiters i Tabaleters de Sant Agustí són els que amenitzen les danses.
Español: Des de entonces, el resto de los Xirimiters y Tabaleters de Sant Agustí son los que amenizan las danzas.
Valencià: Unes danses que sempre s'han caracteritzat per tocar-les en parella, únicament un dolçainer i un tabaleter.
Español: Unas danzas que siempre se han caracterizado por tocarlas en pareja, únicamente un dulzainero y un tamborilero.
Valencià: En 2014, per primera vegada, una dona bocairentina, Eva Castelló Bernal, tocava les danses a la plaça.
Español: En 2014, por primera vez, una mujer bocairentina, Eva Castelló Bernal, tocaba las danzas en la plaza.
Valencià: Aquests veïns, per a celebrar popularment aquesta solemnitat, es van servir del que tenien més a la mà i més peculiar: les danses.
Español: Estos vecinos, para celebrar popularmente esta solemnidad, se sirvieron de lo que tenían más a mano y era más peculiar: las Danzas.
Valencià: És per això que des de finals del segle xvi, les danses quedarien vinculades a les Festes de Sant Agustí.
Español: Por eso desde finales del siglo xvi las danzas quedarían vinculadas a las Fiestas de San Agustín.
Valencià: Cal dir que en el calendari oficial de festes del Ministeri d'Informació i Turisme ja figuraven als anys setanta les Festes de Sant Agustí com unes festes de tot Bocairent.
Español: Hay que decir que en el calendario oficial de fiestas del Ministerio de Información y Turismo ya figuraban en los años setenta las Fiestas de San Agustín como unas fiestas de todo Bocairent.
Valencià: Aleshores s'anomenava Junta de Fiestas y Clavarios, i el clavari major, feia les funcions de president de la festa i de les danses, sobretot.
Español: Entonces se denominaba Junta de Fiestas y Clavarios, y el clavario mayor, hacía las funciones de presidente de la fiesta y sobre todo de las danzas.
Valencià: El 27 d'agost de 1996, ballaren un total de 96 parelles, de manera que és la nit de la història de les Danses que més parelles han ballat al rogle.
Español: El 27 de agosto de 1996, bailaron un total de 96 parejas, de manera que es la noche de la historia de danzas que más parejas han bailado en el corro.
Valencià: Al llarg de la història, sempre hi ha hagut un grup de persones, habitualment joves, que s'han encarregat d'organitzar les Festes de Sant Agustí i de manera especial de vetlar per l'organització i el bon desenvolupament de les danses.
Español: A lo largo de la historia, siempre ha habido un grupo de personas, habitualmente jóvenes, que se han encargado de organizar las Fiestas de San Agustín y de manera especial de velar por la organización y el buen desarrollo de las danzas.
Valencià: El paper del majoral durant la dansa comença durant les nits de dansetes prèvies a les cinc nits de danses.
Español: El papel del mayoral durante la danza empieza durante las noches de dansetes, previas a las cinco noches de danzas.
Valencià: Durant diverses nits (en origen tres, posteriorment cinc i actualment sis), de manera itinerant per distints carrers, places o partides del terme municipal es ballen de manera popular les danses, però sense els protocols que comporta la dansa a la plaça.
Español: Durante varias noches (en origen tres, posteriormente cinco y actualmente seis), cada noche, de manera itinerante por distintas calles, plazas o partidas del término municipal, se bailan de manera popular las danzas, pero sin los protocolos que comporta el baile en la plaza.
Valencià: En aquestes dansetes, que serveixen com una mena d'assaig per a les nits de danses, les balladores i els balladors que participen ho fan vestits de paisà, i hi pot ballar tothom que ho desitge.
Español: En estas dansetes, que sirven como una especie de ensayo para las noches de danzas, las bailadoras y los bailadores que participan lo hacen vestidos de paisano, y puede bailar todo el mundo que lo desee.
Valencià: A més a més, el primer dia de danses, actualment el 23 d'agost de matí hi ha les «Dansetes d'assaig», que són el darrer assaig abans de les nits de danses, i que antigament també es ballaven durant la vesprada d'aquest primer dia de danses.
Español: Además, el primer día de danzas, actualmente el 23 de agosto, por la mañana hay las «Dansetes d'assaig», que son el último ensayo antes de las noches de danzas y que antiguamente también se bailaban la tarde de este primer día de danzas.
Valencià: La tasca del majoral en la dansa es reprén ja en les nits de danses: cada nit a casa de la cap de dansa.
Español: La tarea del mayoral en la danza se retoma ya en las noches de danzas: cada noche en casa de la cap de dansa.
Valencià: L'element característic que acompanya els majorals durant totes les festes i de manera especial dins del rogle durant les nits de danses és el gaiato.
Español: El elemento característico que acompaña a los mayorales durante todas las fiestas y de manera especial dentro del corro durante las noches de danzas es el gaiato.
Valencià: La tradició diu que a Bocairent són les balladores les que han de buscar-se ballador per a cada una de les cinc nits de danses, i és un dels pocs llocs on se segueix ballant íntegrament amb parelles balladora-ballador, i això no fa més que indicar-nos el bon moment que travessa la dansa a la nostra població.
Español: La tradición dice que en Bocairent son las bailadoras las que tienen que buscarse bailador para cada una de las cinco noches de danzas, y es uno de los pocos lugares donde se sigue bailando íntegramente con parejas bailadora-bailador, y esto no hace más que indicarnos el buen momento que atraviesa la danza en nuestra población.
Valencià: A Bocairent la dansa té un ordre establert.
Español: En Bocairent la danza tiene un orden establecido.
Valencià: No interfereix en l'essència de la dansa, sols amb l'únic canvi de tindre l'obligació d'eixir a ballar la primera nit de danses i fer de cap de dansa; les altres quatre nits resten com eren tradicionalment.
Español: No interfiere en la esencia del baile, solo con el único cambio de tener la obligación de salir a bailar la primera noche de danzas y hacer de cap de dansa; las otras cuatro noches se quedan como estaban tradicionalmente.
Valencià: Juntament amb la clavariessa s'incorpora a la festa un grup de dones que formen la cort d'honor, per tant en les nits de danses estaven assegurades unes quantes balladores més.
Español: Junto con la clavaria se incorpora a la fiesta un grupo de mujeres que forman la corte de honor, por lo tanto en las noches de danzas estaban aseguradas unas cuantas bailadoras más.
Valencià: Els balladors: cinc dies abans de la festivitat del Pare Sant Agustí se celebren les nits de danses, en què parelles de balladores i balladors es reuneixen a la plaça de l'Ajuntament per a ballar.
Español: Los bailadores: cinco días antes de la festividad del Padre San Agustín se celebran las noches de danzas en las que parejas de bailadoras y bailadores se reúnen en la plaza de el Ayuntamiento para bailar.
Valencià: Tot i això van ser les balladores del Grup de Danses «Cardaors» les que van començar a utilitzar aquesta indumentària de manera continuada a les nits de danses durant la segona meitat de la dècada dels setanta del segle xx.
Español: Aun así estuvieron las bailadoras del Grup de Danses «Cardaors» las que empezaron a utilizar esta indumentaria de manera continuada las noches de danzas durante la segunda mitad de la década de los setenta del siglo xx.
Valencià: La indumentària utilitzada per les balladores ofereix a les danses de Bocairent un barroquisme molt espectacular, en què el que queda ben clar és que el més important no és quin vestit s'utilitze per a ballar, sinó posar-se el vestit i complir cada any amb el ritu de la dansa.
Español: La indumentaria utilizada por las bailadoras ofrece en las danzas de Bocairent un barroquismo muy espectacular, en el que queda muy claro que lo más importante no es qué vestido se utiliza para bailar, sino ponerse el vestido y cumplir cada año con los ritos del bailes.
Valencià: En l'actualitat, el vestit més utilitzat pels homes per ballar les danses de Bocairent està format per camisa blanca (moderna: oberta al davanter amb botons i coll de puntes), pantalons negres curts fins al genoll on porta uns botons daurats en l'obertura del camal, faixa de color roig amb brodats florals, jupetí de seda de colors (tallat i cosit com l'actual), calces blanques fins als genolls i espardenyes de careta que van nugades amb cintes roges o negres, que es creuen a la cama per a lligar-les davall del genoll.
Español: En la actualidad, el vestido más utilizado por los hombres para bailar las danzas de Bocairent está formado por camisa blanca (moderna: abierta delante con botones y cuello de puntas), pantalones negros cortos hasta la rodilla donde lleva unos botones dorados en la apertura de la pernera, faja de color rojo con bordados florales, chaleco de seda de colores (cortado y cosido como el actual), calcetas blancas hasta la rodilla y alpargatas de careta que van atadas con cintas rojas o negras que se cruzan en la pierna para ligarlas debajo de la rodilla.
Valencià: El pentinat de les balladores: el pentinat tradicional de les danses, era d'un sol monyo a la nuca, que després s'adornava amb flors, preferentment amb nards.
Español: El tocado de las bailadoras: el tocado tradicional de las danzas, era un solo moño en la nuca, que después se adornaba con flores, preferentemente con nardos.
Valencià: L'Ajuntament mitjançant els seus recursos, tant econòmics com d'infraestructura, ajuden a fer la festa més esplendorosa i amb més lluïment encara: amb la instal·lació del tradicional enllumenat (l'Aranya); amb la il·luminació ornamental dels principals carrers del poble amb motiu de les danses; amb tasques més logístiques, com la regulació del trànsit de vehicles durant les nits de danses o d'altres també molt importants i fonamentals, com és revisar cada any l'estat del paviment de la plaça de l'Ajuntament, on es ballen les danses, i reparar qualsevol desperfecte.
Español: El Ayuntamiento mediante sus recursos, tanto económicos como de infraestructura, ayuda a hacer la fiesta más esplendorosa y con más lucimiento todavía: con la instalación del tradicional alumbrado («l'Aranya»); con la iluminación ornamental de las principales calles del pueblo con motivo de las danzas; con labores más logísticas, como la regulación del tráfico de vehículos durante las noches de danzas u otras también muy importantes y fundamentales, como es revisar cada año el estado del pavimento de la plaza del Ayuntamiento, donde se bailan las danzas, y reparar cualquier desperfecto.
Valencià: Així mateix, amb la poda dels arbres ornamentals de la plaça, i la neteja diària de la plaça perquè cada nit a l'hora de l'inici de les danses la plaça i la font estiguen en perfecte estat.
Español: Así mismo, con la poda de los árboles ornamentales de la plaza, la limpieza diaria de la plaza para que cada noche a la hora del inicio de las danzas la plaza y la fuente estén en perfecto estado.