gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Segons la tradició, les Danses es ballaven a la llum de dues grans fogueres, sostingudes per dos graelles enormes, fins al final del segle xix.
Español: Según la tradición, las Danzas se bailaban a la luz de dos grandes hogueras, sostenidas por dos parrillas enormes, hasta finales del siglo xix.
Valencià: El 30 de novembre de 1896 es va inaugurar l'enllumenat elèctric a Bocairent.
Español: El 30 de noviembre de 1896 se inauguró el alumbrado eléctrico de Bocairent.
Valencià: La il·luminació actual, de tipus ornamental, és coneguda popularment com «l'Aranya», que s'incorporà a les Danses l'any 1925, quan José Bernat Pérez, el tio Pepe «el Surdo», va construir una arcada de llums que envoltava la font de la plaça.
Español: La iluminación actual, de tipo ornamental, es conocida popularmente como «l'Aranya», que se incorporó a las Danzas en el año 1925, cuando José Bernat Pérez, el tio Pepe «el Surdo», construyó un arco de luces que rodeaba la fuente de la plaza.
Valencià: «L'Aranya» consisteix en rastres de peretes subjectes del remat central de la font que presideix la plaça i, de l'altre extrem, d'un suport de fil de ferro que la subjecta.
Español: «L'Aranya» consiste en tiras de bombillas sujetas del remate central de la fuente que preside la plaza y, del otro extremo, de un soporte de alambre que la sujeta.
Valencià: Per l'aspecte, sembla una aranya, fet que motiva el nom popular.
Español: Por su aspecto, parece una araña, lo cual motiva el nombre popular.
Valencià: Està plenament consolidada i forma part del que són els elements essencials de l'entorn en què es desenvolupen les Danses.
Español: Está plenamente consolidada y forma parte de lo que son los elementos esenciales del entorno en el que se desarrollan las Danzas.
Valencià: Un altre element important és la Barraca, una caseta desmuntable, que simula una barraca valenciana.
Español: Otro elemento importante es la Barraca, una caseta desmontable que simula una barraca valenciana.
Valencià: La barraca té l'origen també en l'any 1925, i la primera que va ser construïda per José Bernat Pérez, el tio Pepe «el Surdo».
Español: La barraca tiene su origen también en el año 1925, y la primera fue construida por José Bernat Pérez, el tio Pepe «el Surdo».
Valencià: Aquesta barraca va formar part de la festa fins a l'any 1960, aproximadament.
Español: Esta barraca formó parte de la fiesta hasta el año 1960, aproximadamente.
Valencià: Després se'n va construir una altra i finalment l'actual, completament metàl·lica, que es va estrenar l'any 1981.
Español: Después se construyó otra y finalmente la actual, completamente metálica, que se estrenó en el año 1981.
Valencià: La Barraca és essencial per a les nits de Danses.
Español: La Barraca es esencial para las noches de Danzas.
Valencià: Dins s'amaga l'equip de so perquè se senta millor la dolçaina a la plaça, la mistela amb què s'obsequia cada nit abans de les Danses i durant el descans balladores i balladors, i també els gaiatos dels majorals, objectes perduts.
Español: Dentro se aloja el equipo de sonido para que se oiga mejor la dulzaina en la plaza, la mistela con la que se obsequia cada noche antes de las Danzas y durante el descanso a bailadoras y bailadores, y también los gaiatos de los mayorales, objetos perdidos.
Valencià: Veure a la plaça instal·lada l'Aranya i muntada la Barraca és un signe de la proximitat de les Danses i les Festes a Sant Agustí.
Español: Ver en la plaza instalada «l'Aranya» y montada la Barraca es un signo de la proximidad de las Danzas y las Fiestas a San Agustín.
Valencià: El perímetre del rogle on es balla es pinta de calç perquè els balladors i les balladores tinguen una referència per a seguir mentre roden la plaça ballant.
Español: El perímetro del corro donde se baila se pinta con cal para que los bailadores y las bailadoras tengan una referencia que seguir mientras dan vueltas a la plaza bailando.
Valencià: Tradicionalment hi ha alguns passos d'accés a la plaça que es deixen a les dues puntes del rogle i als accessos als bars i a les cafeteries de la plaça.
Español: Tradicionalmente hay algunos pasos de acceso a la plaza que se dejan a las dos puntas del corro y a los accesos a los bares y a las cafeterías de la plaza.
Valencià: Aquesta plaça, que ha tingut diferents denominacions al llarg de la història, és la plaça Major de Bocairent i un emblema per als bocairentins.
Español: Esta plaza, que ha tenido diferentes denominaciones a lo largo de la historia, es la plaza Mayor de Bocairent y un emblema para los bocairentinos.
Valencià: Les principals celebracions locals tenen en aquesta plaça el seu punt de referència, a més a més és un punt obligat i central per als milers de turistes que visiten Bocairent.
Español: Las principales celebraciones locales tienen en esta plaza su punto de referencia, además es un punto obligado y central para los miles de turistas que visitan Bocairent.
Valencià: b) Recorregut: cada nit, els balladors i les balladores acompanyen la cap de dansa i el seu ballador, juntament amb la balladora acompanyant i el seu corresponent ballador des del seu domicili fins a la plaça.
Español: b) Recorrido: cada noche, los bailadores y las bailadoras acompañan a la cap de dansa y su bailador, junto con la bailadora acompañante y su correspondiente bailador, desde su domicilio hasta la plaza.
Valencià: Quan finalitza la dansada, balladores i balladors, amb els xirimiters i tabaleters, i amb els majorals, acompanyen la cap de dansa i acompanyant fins al lloc on se celebre cada any el convit de la cap de dansa, i així es dona per finalitzada la nit de Danses.
Español: Cuando finaliza el baile, bailadoras y bailadores, con los dulzaineros y tamborileros, y con los mayorales, acompañan a la cap de dansa y su acompañante hasta el lugar donde se celebra cada año el convite de la cap de dansa, y así se da por finalizada la noche de Danzas.
Valencià: Acabat el convit, balladores, balladors, majorals, xirimiters i tabaleters feliciten la cap de dansa i el ballador, i també l'acompanyant i ballador amb el tradicional enhorabona a la cap de dansa, un ritu que es repeteix de manera documentada des de l'inici del segle xvii i que dona per concloses les celebracions oficials de cada nit de Danses.
Español: Acabado el convite, bailadoras, bailadores, mayorales, dulzaineros y tamborileros felicitan a la cap de dansa y al bailador, y también a la acompañante y bailador con la tradicional enhorabuena a la cap de dansa, un rito que se repite de manera documentada desde inicios del siglo xvii y que da por concluidas las celebraciones oficiales de cada noche de Danzas.
Valencià: Després, la tradició estableix que cada ballador acompanye a casa la seua balladora.
Español: Después, la tradición establece que cada bailador acompañe a su bailadora a casa.
Valencià: La balladora convida el ballador a un refresc i l'obsequia amb un detall.
Español: La bailadora invita al bailador a un refresco y le obsequia con un detalle.
Valencià: Marc temporal a) Calendari Presentació, programa i cartell (juliol): al voltant de les Danses, la Junta de Majorals de Sant Agustí edita la revista Programa de les Festes d'Estiu a Sant Agustí, on es publiquen articles relacionats amb les Danses i d'altres sobre etnografia, història, sociologia, filologia i un llarg etcètera, signats per estudiosos que aprofiten l'avinentesa per a donar a conéixer els seus treballs i les seues descobertes.
Español: Marco temporal a) Calendario Presentación, programa y cartel (julio): alrededor de las Danzas, la Junta de Majorals de Sant Agustí edita la Revista Programa de les Festes d'Estiu a Sant Agustí, donde se publican artículos relacionados con las Danzas y otros sobre etnografía, historia, sociología, filología y un largo etcétera, firmados por estudiosos que aprovechan la ocasión para dar a conocer sus trabajos y sus descubrimientos.
Valencià: Aquest acte s'aprofita per a presentar el cartell anunciador, que darrerament s'encarrega a reconeguts artistes del disseny, la publicitat i la il·lustració: Artur Heras, Miguel Calatayud o Vicent Ramón Pascual Giner entre altres; alguns d'ells premis nacionals d'il·lustració o disseny, com Miguel Calatayud o Isidro Ferrer, respectivament.
Español: Este acto se aprovecha para presentar el cartel anunciador, que últimamente se encarga a reconocidos artistas del diseño, la publicidad y la ilustración: Artur Heras, Miguel Calatayud o Vicent Ramón Pascual Giner entre otros; algunos de ellos premios nacionales de ilustración o diseño, como Miguel Calatayud o Isidro Ferrer, respectivamente.
Valencià: Acapte (juliol): l'Acapte és un acte molt tradicional de la majoria de les festes que se celebren a Bocairent.
Español: Acapte (julio): el «Acapte» es un acto muy tradicional de la mayoría de las fiestas que se celebran en Bocairent.
Valencià: Consisteix a recórrer tot el poble visitant casa per casa tots els veïns del municipi, als quals se'ls ofereix el Programa de les Festes a canvi d'un donatiu econòmic per a la festa.
Español: Consiste en recorrer todo el pueblo visitando casa por casa a todos los vecinos del municipio, a los que se les ofrece el Programa de Fiestas a cambio de un donativo económico para la fiesta.
Valencià: Cal assenyalar que tot i que en les festes patronals aquest acte s'ha conservat com un acte més simbòlic, en les Festes d'Estiu a Sant Agustí, se celebra seguint els seus orígens, amb l'acompanyament de la dolçaina i el tabalet (interpretant la peça popular L'Acapte, original de Bocairent).
Español: Hay que señalar que a pesar de que en las fiestas patronales este acto se ha conservado como un acto más simbólico, en las Fiestas de Verano a San Agustín, se celebra siguiendo sus orígenes, con el acompañamiento de la dulzaina y el tamboril (interpretando la pieza popular L'Acapte, original de Bocairent).
Valencià: Proclamació de la clavariessa (juliol): al voltant de les Danses, amb el temps, han anat consolidant-se actes culturals d'una certa categoria intel·lectual i un d'ells, que ens recorda molt els Jocs Florals que tant de renom prengueren als segles xix i xx, és la Proclamació de la Clavariessa Major: un capvespre o una nit on la paraula pren el protagonisme i un mantenidor fa l'esforç de transformar en paraules els seus sentiments sobre Bocairent, les Danses i la clavariessa major.
Español: Proclamación de la clavaria (julio): al entorno de las Danzas, con el tiempo, han ido consolidándose actos culturales de cierta categoría intelectual y uno de ellos, que nos recuerda mucho los Juegos Florales que tanto renombre alcanzaron en los siglos xix y xx, es la Proclamación de la Clavaria Mayor: un anochecer o una noche donde la palabra toma el protagonismo y un mantenedor hace el esfuerzo de transformar en palabras sus sentimientos sobre Bocairent, las Danzas y la clavaria mayor.
Valencià: Entre els mantenidors més recordats cal pensar en el poeta i periodista Toni Mestre, el poeta alcoià Joan Valls i Jordà o els bocairentins Rafael Pérez Cabanes i Miguel Cantó Castelló.
Español: Entre los mantenedores más recordados hay que pensar en el poeta y periodista Toni Mestre, el poeta alcoyano Joan Valls i Jordà o los bocairentinos Rafael Pérez Cabanes y Miguel Cantó Castelló.
Valencià: Dansetes (del 15 al 20 d'agost): les Dansetes tenen lloc les nits prèvies a les nits de Danses i serveixen per a preparar i assajar les Danses.
Español: Dansetes (del 15 al 20 de agosto): las Dansetes se celebran las noches previas a las Danzas y sirven para preparar y ensayar las Danzas.
Valencià: Si bé alguns anys eren tres les nits que es ballaven, després en foren cinc, i des de 1995 són sis les nits de Dansetes (es va augmentar una nit per a poder ballar alguna nit més al barri de la Santa Creu, a la part més moderna de la població, que és on viu més del 60 % de la població, pel caràcter que tenen les Festes, considerades i denominades Festes d'Estiu, que abracen tot el poble).
Español: Si bien algunos años eran tres las noches que se bailaban, después fueron cinco, y desde 1995 son seis las noches de Dansetes (se aumentó una noche para poder bailar alguna noche más en el barrio de la Santa Creu, en la parte más moderna de la población, que es donde vive más del 60 % de la población, por el carácter que tienen las Fiestas, consideradas y denominadas Fiestas de Verano, que se extienden por todo el pueblo).
Valencià: Se celebren les nits del 15 al 20 d'agost.
Español: Se celebran las noches del 15 al 20 de agosto.
Valencià: Hi ha tres carrers fixos per a les Dansetes: plaça de Joan de Joanes (primera nit), carrer del Mestre Serrano (tercera nit) i plaça de Sant Vicent (sisena nit).
Español: Hay tres calles fijas para las Dansetes: plaza de Joan de Joanes (primera noche), calle del Mestre Serrano (tercera noche) y plaza de Sant Vicent (sexta noche).
Valencià: La ubicació de les altres tres nits varia d'any en any; darrerament s'ha incorporat que una nit es balle fora del nucli urbà de Bocairent.
Español: La ubicación de las otras tres noches varía de año en año; últimamente se ha incorporado que una noche se baile fuera del casco urbano de Bocairent.
Valencià: També es ballen el primer dia de danses al matí (23 d'agost).
Español: También se bailan el primer día de Danzas por la mañana (23 de agosto).
Valencià: Cavalcada (22 d'agost): se celebra el dia 22 d'agost.
Español: Cavalcada (22 de agosto): se celebra el día 22 de agosto.
Valencià: La Cavalcada és la desfilada de carrosses amb balladors i balladores que comença davant de la Residència del Sagrat Cor de Jesús i acaba a la plaça de l'Ajuntament.
Español: La Cavalcada es el desfile de carrozas con bailadores y bailadoras que empieza ante la Residencia del Sagrado Corazón de Jesús y acaba en la plaza del Ayuntamiento.
Valencià: Amb antecedents als anys quaranta, a partir de 1956 s'hi incorporen els «Cabolos», comprats a la botiga «El Ingenio» de Barcelona.
Español: Con antecedentes en los años cuarenta, a partir de 1956 se incorporan los «Cabolos», comprados en la tienda «El Ingenio» de Barcelona.
Valencià: Es tracta d'un grup de set cabets que formen part de les Festes a Sant Agustí i que tenen un ball propi amb set mudances o variacions amb una música de xirimita i tabalet també pròpia i original de Bocairent.
Español: Se trata un grupo de siete cabezudos que forman parte de las Fiestas a San Agustín y que tienen un baile propio con siete mudanzas o variaciones con una música de dulzaina y tamboril también propia y original de Bocairent.
Valencià: Obrin la Cavalcada amb els seus balls, balls que finalitzaran corrent darrere dels xiquets que van cada any a córrer davant dels «Cabolos» (com si es tractara d'un autèntic «encierro de San Fermín»).
Español: Abren la Cavalcada con sus bailes, bailes que finalizarán corriendo detrás de los niños que van cada año a correr delante de los «Cabolos» (como si se tratara de un auténtico «encierro de San Fermín»).
Valencià: En la Cavalcada poden participar totes les persones que vagen correctament vestides de balladors o balladores dalt de carrosses decorades i engalanades per a l'ocasió amb un mínim d'estètica o, com antigament es feia, en «grupes» amb animals: cavalls, matxos o mules ben engalanats per a l'ocasió, i al damunt, parelles de balladors.
Español: En la Cavalcada pueden participar todas las personas que vayan correctamente vestidas de bailadores o bailadoras en carrozas decoradas y engalanadas para la ocasión, con un mínimo de estética o, como antiguamente se hacía, «en grupes» con animales: caballos, burros o mulas engalanados para la ocasión y montados por parejas de bailadores.
Valencià: La desfilada la tancarà sempre la carrossa de la clavariessa major i la seua cort d'honor, precedida per la carrossa de la clavariessa infantil i la seua cort d'honor.
Español: El desfile lo cerrará siempre la carroza de la clavaria mayor y su corte de honor, precedida por la carroza de la clavaria infantil y su corte de honor.
Valencià: Participen en la desfilada les formacions musicals de la localitat.
Español: Participan en el desfile las formaciones musicales de la localidad.
Valencià: Les Danses (del 23 al 27 d'agost): les Danses es ballen a Bocairent de manera documentada des de l'inici del segle xvii, a les acaballes de l'estiu.
Español: Las Danzas (del 23 al 27 de agosto): las Danzas se bailan en Bocairent de manera documentada desde principios del siglo xvii, a fines de verano.
Valencià: Es va canviar la celebració de les Danses i es van fixar del 23 al 27 d'agost per a fer coincidir les nits de Danses amb el període de vacances de la majoria de la gent: el mes d'agost, però abans del dia de Sant Agustí, que és el 28 d'agost.
Español: Se cambió la celebración de las Danzas y se fijaron del 23 al 27 de agosto para hacer coincidir las noches de Danzas con el periodo de vacaciones de la mayoría de la gente: el mes de agosto, pero antes del día de San Agustín, que es el 28 de agosto.
Valencià: En origen, la dansa la iniciava el batle, que la presidia com a cap de dansa, ballant cada nit amb una balladora.
Español: En origen, el baile lo iniciaba el alcalde, que lo presidía como cap de dansa, bailando cada noche con una bailadora.
Valencià: Posteriorment s'introduiria la figura de la cap de dansa, que, segons la tradició, és cada nit una dona casada (excepte la primera nit de Danses, que correspon el torn a la clavariessa major i aquesta ha sigut generalment fadrina).
Español: Posteriormente se introduciría la figura de la cap de dansa, que, según la tradición, es cada noche una mujer casada (excepto la primera noche de Danzas, que corresponde el turno a la clavaria mayor, y esta ha sido generalmente soltera).
Valencià: La cap de dansa és l'encarregada d'iniciar la dansada i marcar el pas de tot el rogle durant tota la dansada.
Español: La cap de dansa es la encargada de iniciar el baile y de marcar el paso de todo el corro durante todo el baile.
Valencià: L'acompanyant de la cap de dansa és tradicionalment una dona casada.
Español: La acompañante de la cap de dansa es tradicionalmente una mujer casada.
Valencià: Cal dir que la dansa la inicia la cap de dansa acompanyada per un majoral, i que totes les nits els majorals són els encarregats d'iniciar a la dansa totes les balladores, traient-les al rogle.
Español: Hay que decir que la danza la inicia la cap de dansa acompañada por un mayoral, y que todas las noches los mayorales son los encargados de iniciar al baile a todas las bailadoras, sacándolas al corro.
Valencià: Els majorals són al mateix temps els únics que poden estar a la banda de dins del rogle, vetlant per la dansa i mantenint-ne l'ordre cada una de les cinc nits, i procurant que es respecten i es complisquen les tradicions i els ritus que l'envolten.
Español: Los mayorales son al mismo tiempo los únicos que pueden estar en el interior del corro, velando por el baile y manteniendo su orden cada una de las cinco noches, y procurando que se respeten y se cumplan las tradiciones y los ritos que lo rodean.
Valencià: La resta de les nits de Danses, la clavariessa major a l'hora de ballar, ocupa el primer lloc entre les balladores fadrines.
Español: Las otras noches de Danzas, la clavaria mayor, para de bailar, ocupa el primer lugar entre las bailadoras solteras.
Valencià: La clavariessa infantil i la cort d'honor infantil ballen al rogle dels xiquets o rogle menut.
Español: La clavaria infantil y la corte de honor infantil bailan en el corro de los niños o rogle menut.
Valencià: El torn per a eixir al rogle les balladores s'ha estructurat tradicionalment de la manera següent: inicia la Dansa la cap de dansa i l'acompanyant, a qui segueixen per ordre d'antiguitat les dones casades.
Español: El turno para salir al corro las bailadoras se ha estructurado tradicionalmente de la siguiente manera: inicia la Danza la cap de dansa y su acompañante, a la que siguen por orden de antigüedad las mujeres casadas.
Valencià: A continuació, si hi ha alguna balladora forastera, que no pense eixir més anys en la dansa, ix a ballar.
Español: A continuación, si hay alguna bailadora forastera, que no piense salir más años en la Danzas, sale a bailar.
Valencià: Seguidament entra al rogle la clavariessa major i darrere d'aquesta totes les xiques fadrines, per ordre d'edat, tenint en compte que l'edat per a iniciar-se en la dansa al rogle gran és de 14 anys, tant per als balladors com per a les balladores.
Español: Seguidamente entra en el corro la clavaria mayor y detrás de esta todas las mozas solteras, por orden de edad, teniendo en cuenta que la edad para iniciarse en la danza en el corro grande es de 14 años, tanto para los bailadores como para las bailadoras.
Valencià: La tradició diu que ha de ser la balladora la que demane al ballador que isca a ballar amb ella.
Español: La tradición dice que tiene que ser la bailadora la que pida al bailador que salga a bailar con ella.
Valencià: L'estructura que segueixen les Danses és la d'una mena de comitiva formada per parelles i dirigides des del cap de dansa fins a la cua.
Español: La estructura que siguen las Danzas es la de una suerte de comitiva formada por parejas y dirigidas desde la cap de dansa hasta la cola.
Valencià: Segueixen el ritme del tabalet i, en iniciar la dolçaina la melodia, els balladors fan evolucions o mudances.
Español: Siguen el ritmo del tamboril y, cuando la dulzaina inicia la melodía, los bailadores hacen evoluciones o mudanzas.
Valencià: Les passades que es fan són les mudances, en què els balladors poden «botar» o no, intercalades cada vegada amb la «cadena» en què les balladores es creuen i els balladors han de seguir de cara la seua balladora.
Español: Los pasos que se bailan son las mudanzas, en las que los bailadores pueden «botar» o no, intercaladas cada vez con la «cadena» en la que las bailadoras se cruzan y los bailadores tienen que seguir de cara su bailadora.
Valencià: Cal dir que durant cada nit de Danses, els balladors ballen dues dansades, i que en cada una, la cap de dansa i la seua parella faran tres voltes a la plaça.
Español: Cabe decir que cada noche de Danzas, los bailadores bailan dos danzadas, y que en cada una la cap de dansa y su pareja darán tres vueltas a la plaza.
Valencià: Descripció de l'inici de la cap de dansa: a un ritme lent, semblant a una xàquera, la cap de dansa i un majoral fan una sèrie d'evolucions tot fent un canvi de posicions, sempre mirant el majoral i tornant al punt d'inici.
Español: Descripción del inicio de la cap de dansa: a un ritmo lento, como una jácara, la cap de dansa y un mayoral realizan una serie de evoluciones cambiando de posiciones, siempre mirando al mayoral y volviendo al punto de inicio.
Valencià: En arribar a l'inici el tabal canvia al ritme que portarà tota la dansada fins al fandango final o «Tio Pep».
Español: Al llegar al inicio el tamboril cambia al ritmo que llevará todo el baile hasta el fandango final o «Tio Pep».
Valencià: Cadena: amb el passeig pla, les balladores fan un creuament entre elles tot canviant de quadre, sempre acompanyades pels balladors que estan introduïts pels majorals.
Español: Cadena: con el pas pla, las bailadoras se cruzan entre ellas cambiando de cuadro, siempre acompañadas por los bailadores que están introducidos por los mayorales.
Valencià: Passades (o «botades»): 1.
Español: Pasos (o botades): 1.
Valencià: Creuar-se de cara: Volta d'inici.
Español: Cruzarse de cara: Vuelta de inicio.
Valencià: Volta i es torna a creuar amb el seu ballador.
Español: Vuelta y se vuelve a cruzar con su bailador.
Valencià: Així successivament fins que la dolçaina acaba la tocada. 2.
Español: Así sucesivamente hasta que la dulzaina acaba la pieza. 2.
Valencià: Esqueneta parada: Volta d'inici.
Español: Esqueneta parada: Vuelta de inicio.
Valencià: La balladora i el ballador es creuen i es queden esquena amb esquena i tornant al lloc fent una volta.
Español: La bailadora y el bailador se cruzan y se quedan espalda con espalda y vuelven al lugar dando una vuelta.
Valencià: Així successivament fins que la dolçaina acaba la tocada. 3.
Español: Así sucesivamente hasta que la dulzaina acaba la pieza. 3.
Valencià: Esqueneta passada: Volta d'inici.
Español: Esqueneta passada: Vuelta de inicio.
Valencià: La balladora i el ballador es creuen d'esquena, es queden a l'alçada del muscle i tornen al lloc fent una volta.
Español: La bailadora y el bailador se cruzan de espalda, se quedan a la altura del hombro y vuelven al lugar dando una vuelta.