gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: A la vesprada, els tres dansers que ballen, seguint l'ordre habitual arreplegaran les seues balladores, al mateix temps que dansers i quintos recorren el poble amb el remolc carregat de mantes i paperades.
Español: Por la tarde, los tres danseros que bailan, siguiendo el orden habitual van a recoger a sus bailadoras, al mismo tiempo que danseros y quintos recorren el pueblo con el remolque cargado de mantas y paperades.
Valencià: Els tarongers fan el mateix amb el seu carro, ple de paperades.
Español: Los naranjeros hacen lo propio con su carro, lleno de paperades.
Valencià: Al poc d'iniciar la dansa entren a la plaça dansers i quintos, que ballen i proven les paperades.
Español: Al poco de iniciar la danza entran a la plaza danseros y quintos, que bailan y prueban las paperades.
Valencià: Mentrestant els tarongers passen per la porta de la plaça cridant diverses vegades durant la vesprada, calfant l'ambient.
Español: Entretanto los naranjeros pasan por la puerta de la plaza gritando varias veces durante la tarde, calentando el ambiente.
Valencià: En un moment determinat, es llança una traca, que indica que el públic ha de deixar lloc perquè entre el carro dels tarongers, i es marca l'inici de la gran batalla.
Español: En un momento determinado, se lanza una traca, que indica que el público debe dejar sitio para que entre el carro de los naranjeros, marcando el inicio de la gran batalla.
Valencià: Dins la plaça dansers i quintos li fan rogle i mentre passa el carro van estavellant paperades damunt del cap dels conductors i de la resta del grup que va espentant des d'arrere.
Español: Dentro la plaza danseros y quintos le hacen corro y mientras pasa el carro van estrellando paperades encima de la cabeza de los conductores y del resto del grupo que va empujando desde atrás.
Valencià: Després d'un parell de voltes al recinte, el carro es para i comença la guerra, i es forma un espectacle de gran sarau i colorit.
Español: Después de un par de vueltas al recinto, el carro se para y comienza la guerra, conformando un espectáculo de gran bullicio y colorido.
Valencià: De nou, el so de la Taranina indica el final del ball i del llançament de paperades i arriba el moment en què els tarongers pugen als balcons a agafar els cítrics.
Español: De nuevo, el sonido de la Taranina indica el final del baile y del lanzamiento de paperades y llega el momento en el que los naranjeros suben a los balcones a alcanzar los cítricos.
Valencià: L'últim collar que s'arreplega és el que hi ha al centre de la plaça, damunt de l'acabament metàl·lic de la font.
Español: El último collar que se recoge es el que hay en el centro de la plaza, encima del remate metálico de la fuente.
Valencià: Un dels tarongers s'enfila cap amunt i els seus companys l'encoratgen des de baix, mentre dansers i quintos els escridassen: no valeu un duro!, no valeu un duro.
Español: Uno de los naranjeros se enfila hacia arriba y sus compañeros le alientan desde abajo, mientras que danseros y quintos les gritan: no valeu un duro, no valeu un duro.
Valencià: ! I en el moment en què l'última taronja cau, els joves de 17 anys guanyen el dret a organitzar la festa pròxima i com a mostra d'això ja criden: danseeeeers!, danseeeers?! 2.7.
Español: .Y en el momento en el que la última naranja cae, los jóvenes de 17 años ganan el derecho de organizar la fiesta próxima y como muestra de esto ya gritan: danseeeeeros, danseeeeros- 2.7.
Valencià: Elements de les danses 2.7.1.
Español: Elementos de las danzas 2.7.1.
Valencià: Les paperades: una paperada és un cucurutxo de paper farcit amb caramels i boles d'anís.
Español: Las paperades: una paperada es un cucurucho de papel relleno con caramelos y bolas de anís.
Valencià: La seua finalitat és fer-lo impactar damunt del cap, potser d'un danser, taronger o quint, del Rei Moro o qualsevol dels seus acompanyants, fins i tot del públic que assisteix a la dansa.
Español: Su finalidad es hacerlo impactar encima de la cabeza, quizá de un dansero, naranjero o quinto, del Rey Moro o cualquiera de sus acompañantes, incluso del público que asiste a la danza.
Valencià: És «l'arma» per antonomàsia de les Danses del Rei Moro d'Agost. 2.7.2.
Español: Es «el arma» por antonomasia de las Danzas del Rey Moro de Agost. 2.7.2.
Valencià: El pal·li: es tracta d'una estructura de fusta i canyes davall la qual el Rei Moro desfila la Nit dels Coets.
Español: El palio: se trata de una estructura de madera y cañas bajo la que el Rey Moro desfila la Noche de los Cohetes.
Valencià: Recorre el nucli antic acompanyat pels dansers, que són els encarregats d'alçar el pal·li.
Español: Recorre el casco antiguo acompañado por los danseros, que son los encargados de levantar el palio.
Valencià: Actualment, la construcció del pal·li sol encarregar-se a un fuster, la qual cosa suposa que alguns aconsegueixen un elevat grau d'ornamentació, fins i tot amb gelosies.
Español: Actualmente, la construcción del palio suele encargarse a un carpintero, lo cual supone que algunos llegan a un elevado grado de ornamentación, incluso con celosías.
Valencià: Tradicionalment aquest tipus de para-sol era confeccionat íntegrament amb canyes de la rambla del barranc Blanc.
Español: Tradicionalmente este tipo de parasol era confeccionado íntegramente con cañas de la rambla del barranc Blanc.
Valencià: Es lligaven amb fil les canyes i formaven l'estructura.
Español: Se ataban con hilo las cañas y formaban la estructura.
Valencià: A vegades també empraven alguna estora vella per a reforçar el sostre i donar-li un aspecte més acurat. 2.7.3.
Español: A veces también empleaban alguna estera vieja para reforzar el techo y darle un aspecto más cuidado. 2.7.3.
Valencià: Les màscares: la màscara és un personatge grotesc, abillat amb robes velles i amb la cara coberta per una màscara.
Español: Las máscaras: la máscara es un personaje grotesco, ataviado con ropas viejas y con la cara cubierta por una máscara.
Valencià: Tots els dies de dansa, excepte el del Rei Moro i Any Nou, mentre les parelles ballaven, eixien a la plaça i provocaven la gent llançant farina, mullant els assistents o apegant paperades.
Español: Todos los días de danza, excepto el del Rey Moro y Año Nuevo, mientras las parejas bailaban, salían a la plaza y provocaban a la gente lanzando harina, mojando a los asistentes o pegando paperades.
Valencià: Es va prohibir la seua participació als anys seixanta del segle xx, encara que gradualment es reintrodueix aquesta figura.
Español: Se prohibió su participación en los años sesenta del siglo XX, aunque paulatinamente se está reintroduciendo esta figura.
Valencià: Podien aparéixer sols, en grup o en comparsa.
Español: Podían aparecer solos, en grupo o en comparsa.
Valencià: Aquesta última resultava especialment atractiva pel fet que una gran quantitat de màscares entraven a la plaça formant una escenificació conjunta (una boda, un bateig, una trobada de futbol,.
Español: Esta última resultaba especialmente atractiva debido a que una gran cantidad de máscaras entraban a la plaza formando una escenificación conjunta (una boda, un bautizo, un encuentro de fútbol,.
Valencià: ), però sempre romanien muts.
Español: ), pero siempre permanecían mudos.
Valencià: Cada màscara abans d'entrar a la plaça havia de pagar una certa quantitat de diners acordada amb els dansers, que controlaven les entrades.
Español: Cada máscara antes de entrar a la plaza debía pagar cierta cantidad de dinero acordada con los danseros, que controlaban las entradas.
Valencià: Per a identificar que havien fet el donatiu als festers es penjava un número a la disfressa enganxat amb una imperdible.
Español: Para identificar que habían hecho el donativo a los festeros se colgaba un número al disfraz enganchado con un imperdible.
Valencià: Una vegada havia acabat la seua representació les màscares eixien de la plaça i desapareixien.
Español: Una vez había acabado su representación las máscaras salían de la plaza y desaparecían.
Valencià: La finalitat última era evitar que el públic reconeguera la persona disfressada, i per això s'anava molt en compte per a triar el lloc on vestir-se i que ningú els vera entrar-hi o eixir-ne.
Español: La finalidad última era evitar que el público reconociera a la persona disfrazada, y por eso se tenía mucho cuidado escogiendo el lugar donde vestirse y que nadie los viera entrar o salir.
Valencià: A més, dificultaven el reconeixement deformant la figura amb coixins a la panxa o lligant-se una cistella de vímet al darrere, i sovint els participants es transvestien. 2.7.4.
Español: Además, dificultaban el reconocimiento deformando la figura con almohadas o cojines en la barriga o atándose una cesta de mimbre al trasero, y frecuentemente los participantes se travestían. 2.7.4.
Valencià: Els cants a la reina mora: totes les persones entrevistades coincideixen en el fet que els cants a la Reina Mora no han canviat substancialment durant els últims cent anys.
Español: Los cantos a la Reina Mora: todas las personas entrevistadas coinciden en que los cantos a la Reina Mora no han cambiado sustancialmente durante los últimos cien años.
Valencià: Només en els aspectes pròpiament econòmics de cada moment.
Español: Sólo en los aspectos propiamente económicos de cada momento.
Valencià: Abans, per l'absència de locals i garatges d'una certa grandària, els cants es feien en cases, ja sia la de la mateixa reina o la d'algun familiar o amic que s'oferia a deixar-la. 2.7.5.
Español: Antes, por la ausencia de locales y garajes de cierto tamaño, los cantos se hacían en casas, ya fuera de la propia reina o la de algún familiar o amigo que se ofrecía a dejarla. 2.7.5.
Valencià: Les taronges: són un element simbòlic important dins de la festa.
Español: Las naranjas: son un elemento simbólico importante dentro de la fiesta.
Valencià: Actuen com a testimoni generacional, una prova que han de superar per a demostrar que es pot organitzar la dansa de l'any pròxim.
Español: Actúan como testigo generacional, una prueba que deben superar para demostrar que se puede organizar la danza del año próximo.
Valencià: Els dansers les arrepleguen i fan rastres amb un fil d'aram, i la Nit dels Coets les pengen als balcons de la plaça.
Español: Los danseros las recogen y hacen ristras con un hilo de alambre, y la Noche de los Cohetes las cuelgan en los balcones de la plaza.
Valencià: L'1 de gener serà quan els tarongers pugen a despenjar-les i d'aquesta manera recollir el testimoni de la festa.
Español: El 1 de enero será cuando los naranjeros suban a descolgarlas y de esta forma recoger el testigo de la fiesta.
Valencià: Les taronges que s'empren en les danses poden ser robades o, més habitualment en els últims anys, de la més baixa qualitat per gentilesa d'algun agricultor local.
Español: Las naranjas que se emplean en las danzas pueden ser robadas o, más habitualmente en los últimos años, de la más baja calidad por gentileza de algún agricultor local.
Valencià: Com a hipòtesi, possiblement el robatori de les taronges en un principi fora un acte de rebel·lia, d'ofensa als poders establits. 2.7.6.
Español: Como hipótesis, posiblemente el robo de las naranjas en un principio fuera un acto de rebeldía, de ofensa a los poderes establecidos. 2.7.6.
Valencià: El carro: és un element que apareix en la festa durant el dia de la Puríssima i Any Nou.
Español: El carro: es un elemento que aparece en la fiesta durante el día de la Purísima y Año Nuevo.
Valencià: La Nit del Pregó els dansers recorrien els carrers del nucli històric amb una carreta de les que s'utilitzaven per a transportar argila a les terrisseries.
Español: La Noche del Pregón los danseros recorrían las calles del casco histórico con una carreta de las que se utilizaban para transportar arcilla a las alfarerías.
Valencià: Els joves s'encarregaven d'arrossegar-la i també de disposar unes torxes als angles laterals del vehicle per a combatre la foscor d'uns carrers sense electricitat.
Español: Los jóvenes se encargaban de arrastrarla y también de disponer unas antorchas en los ángulos laterales del vehículo para combatir la oscuridad de unas calles sin electricidad.
Valencià: Pel que fa al carro d'Any Nou, era el que els tarongers adornaven per a passejar pel poble demanant diners i per a fer la seua entrada a la plaça de l'Ajuntament.
Español: En cuanto al carro de Año Nuevo, era el que los naranjeros adornaban para pasear por el pueblo pidiendo dinero y para hacer su entrada en la plaza del Ayuntamiento.
Valencià: Era un carro dels més comuns, però els festers baixaven a la rambla i amb canyes, baladres i altres plantes el decoraven. 2.7.7.
Español: Era un carro de los más comunes, pero los festeros bajaban a la rambla y con cañas, adelfas y otras plantas lo decoraban. 2.7.7.
Valencià: Les mantes: s'utilitzen per a tirar paperades, i tenen dues funcions: protegir el cap del tirador dels impactes i com a eina de transport de paperades.
Español: Las mantas: se utilizan para tirar paperades, y tienen dos funciones: proteger la cabeza del tirador de los impactos y como herramienta de transporte de paperades.
Valencià: Per a convertir la manta i eixir a la plaça amb la manta damunt del cap, només fan falta un parell de repunts. 2.7.8.
Español: Para convertir la manta y salir a la plaza con ella encima de la cabeza, solamente hacen falta un par de pespuntes. 2.7.8.
Valencià: El pregó: abans no el redactaven els dansers, sinó una persona amb qualitats de poeta, que feia versos de les xafarderies que havien passat al poble durant tot l'any.
Español: El pregón: antes no lo redactaban los danseros, sino una persona con cualidades de poeta, que hacía versos de los chismes que habían pasado en el pueblo durante todo el año.
Valencià: Es llegia de manera personal davant de la casa de les persones a les quals es criticava, només el vers que els afectava.
Español: Se leía de forma personal ante la casa de las personas a las cuales se criticaba, solo el verso que le afectaba.
Valencià: Més avant va començar a llegir-se sencer, aprofitant els escassos cantons que disposaven de fanal al poble.
Español: Más adelante comenzó a leerse entero, aprovechando las escasas esquinas que disponían de farol en el pueblo.
Valencià: Per aquells anys els escrits eren menys àcids, fins i tot asèptics, degut en gran part a l'ambient sociopolític. 2.7.9.
Español: Por aquellos años los escritos eran menos ácidos, incluso asépticos, debido en gran parte al ambiente sociopolítico. 2.7.9.
Valencià: El Carassa: era la persona encarregada que les festes transcorregueren dins dels seus límits, especialment en els horaris i el desenvolupament de la dansa.
Español: El carassa: era la persona encargada de que las fiestas transcurrieran dentro de sus límites, especialmente en los horarios y el desarrollo de la danza.
Valencià: La seua tasca començava amb els preparatius, ja que era a sa casa on els dansers es reunien i triaven el Rei Moro.
Español: Su tarea comenzaba con los preparativos, ya que era en su casa donde los danseros se reunían y elegían el Rey Moro.
Valencià: També donava als joves algunes nocions per a ballar la dansa, organitzant els assajos.
Español: También les daba a los jóvenes algunas nociones para bailar la danza, organizando los ensayos.
Valencià: Quan començaven les danses controlava el temps que passaven els dansers fora de la plaça, mentre la gent els rellevava.
Español: Cuando arrancaban las danzas controlaba el tiempo que pasaban los danseros fuera de la plaza, mientras la gente los relevaba.
Valencià: Així mateix, mantenia a ratlla els xiquets que es llançaven al terra a arreplegar els dolços provinents de les paperades.
Español: Asimismo, mantenía a raya a los niños que se lanzaban al suelo a recoger los dulces provenientes de las paperades.
Valencià: Actualment la figura del Carassa s'ha perdut, i no hi ha cap autoritat que regule les danses, hauria de ser un element a recuperar d'aquest bé immaterial. 2.7.10.
Español: Actualmente la figura del carassa se ha perdido, no habiendo ninguna autoridad que regule las danzas, siendo un elemento a recuperar de este bien inmaterial. 2.7.10.
Valencià: D'economia, robatoris i repressió: les danses eren unes celebracions que es desenvolupaven amb un pressupost molt ajustat.
Español: De economía, robos y represión: Las danzas eran unas celebraciones que se desarrollaban con un presupuesto muy ajustado.
Valencià: De manera individual cada danser havia de costejar-se el seu vestit de jaqueta amb barret, o aconseguir el d'algun conegut.
Español: De forma individual cada dansero debía costearse su traje de chaqueta con sombrero, o lograr el de algún conocido.
Valencià: Els vestits de les balladores no eren problema ja que hi havia un nombre determinat al poble i rodaven de casa a casa cada dia de dansa.
Español: Los trajes de las bailadoras no eran problema ya que había un número determinado en el pueblo y rodaban de casa en casa cada día de danza.
Valencià: Les persones que en posseïen un el deixaven de manera desinteressada.
Español: Las personas que poseían uno lo dejaban de forma desinteresada.
Valencià: Si el ballador resultava elegit «rei» de la dansa qualsevol dia, havia d'afrontar també l'àpat pertinent.
Español: Si el bailador resultaba elegido «rey» de la danza cualquier día, debía afrontar también el ágape pertinente.
Valencià: I pel que fa a les despeses col·lectives, aquestes eren més nombroses.
Español: Y en lo concerniente a los gastos colectivos, estos eran más numerosos.
Valencià: S'havia de pagar la dolçaina i el tabalet per a tots els dies de la dansa, els anissos i caramels per a les paperades, el Carassa, i amb els donatius en espècie organitzar ocasionals menjars, coneguts com cantades.
Español: Se debía pagar la dulzaina y el tabalet para todos los días de la danza, los anises y caramelos para las paperades, el carassa, y con los donativos en especie organizar ocasionales comidas, conocidas como cantades.
Valencià: Per a obtindre el que és necessari per a les festes els joves cometien robatoris.
Español: Para obtener lo necesario para las fiestas los jóvenes cometían robos.
Valencià: Els robatoris podien tindre dues finalitats diferents: l'autoabastiment alimentari i l'organització de subhastes i vendes.
Español: Éstos podían tener dos finalidades diferentes: el autoabastecimiento alimentario y la organización de subastas y ventas.
Valencià: Per als menjars, furtaven conills, gallines, coloms.
Español: Para las comidas, hurtaban conejos, gallinas, palomas.
Valencià: i amb l'ajuda d'un cuiner buscat pels festers preparaven paella, carn torrada.
Español: y con la ayuda de un cocinero buscado por los festeros preparaban paella, carne asada.
Valencià: Pel que fa als materials per a vendre, era molt comú robar llenya i vendre-la.
Español: En cuanto a los materiales para vender, era muy común robar leña y venderla.
Valencià: La major part dels entrevistats coincideix que el principal comprador de la llenya era l'algepsar, però també les terrisseries.
Español: La mayor parte de los entrevistados coincide en que el principal comprador de la leña era el yesal, pero también las alfarerías.
Valencià: De vegades, la llenya es robava una altra vegada al comprador i se li revenia.
Español: En ocasiones, la leña se robaba otra vez al comprador y se le revendía.
Valencià: Això demostra la gran complicitat de la població amb els festers. 2.7.11.
Español: Esto demuestra la gran complicidad de la población con los festeros. 2.7.11.
Valencià: Els vestits de balladora: són de dos tipus: el clar i el de faldellí.
Español: Los trajes de bailadora: Son de dos tipos: el claro y el de refajo.
Valencià: Pel que fa al vestit de clar, el més antic que es conserva data aproximadament de 1860.
Español: En lo concerniente al traje de claro, el más antiguo que se conserva data aproximadamente de 1860.
Valencià: Es conserven les pintes i l'agulla per al monyo, el mantó de clar, la randa sobre la falda i el cinturó de vellut negre.
Español: Se conserva de él las peinetas y la aguja para el moño, el mantón de claro, el encaje sobre la falda y el cinturón de terciopelo negro.
Valencià: Les entrevistades de més edat han utilitzat per a definir aquest vestit la paraula clar i blanc indistintament.
Español: Las entrevistadas de más edad han utilizado para definir este traje la palabra clar y blanc indistintamente.
Valencià: I examinant les parts tèxtils conservades s'observa que aquest era blanc, i en un moment indeterminat s'hi van aplicar tintes per a fer-lo de color rosa.
Español: Y examinando las partes textiles conservadas se observa que este era blanco, y en un momento indeterminado se le aplicaron tintas para hacerlo de color rosa.
Valencià: Amb això i el suport de les fotografies històriques de les danses, s'observa i es pot deduir que els primers vestits de clar eren efectivament blancs, i que és amb el pas del temps, potser en algun moment de la primera meitat del segle xx, quan el cromatisme de les balladores s'amplia fins a arribar al ventall de possibilitats que es donen en l'actualitat.
Español: Con esto y el apoyo de las fotografías históricas de las danzas, se observa y se puede deducir que los primeros trajes de claro eran efectivamente blancos, y que es con el paso del tiempo, quizá en algún momento de la primera mitad del siglo XX, cuando el cromatismo de las bailadoras se amplía hasta llegar al abanico de posibilidades que se dan en la actualidad.
Valencià: Pareix que el vestit de clar és autòcton, una creació pròpia feta ex professo per a les danses d'Agost.
Español: Parece que el traje de claro es autóctono, una creación propia hecha ex professo para las danzas de Agost.
Valencià: No va passar així amb el vestit de faldellí, del qual podem trobar bona mostra en totes les manifestacions festives semblants dels pobles i comarques pròximes.
Español: No pasó así con el traje de refajo, del que podemos encontrar buena muestra en todas las manifestaciones festivas similares de los pueblos y comarcas próximas.
Valencià: Com a exemples de vestits semblants podem mencionar els del Monòver, Novelda, Ibi, el Pinós?, La característica local d'aquesta indumentària ve de la mà de la tècnica amb què es tix el faldellí.
Español: Como ejemplos de trajes similares podemos citar los del Monóvar, Novelda, Ibi, el Pinoso?, La característica local de esta indumentaria viene de la mano de la técnica con la que se teje el refajo.
Valencià: Els anteriors als anys trenta del segle xx estaven confeccionats amb el que els entrevistats han denominat «tela de manil».
Español: Los anteriores a los años treinta del siglo XX estaban confeccionados con lo que los entrevistados han denominado «tela de manil».
Valencià: A principi de la dècada de 1930, el faldellí es transforma per a adoptar la morfologia i l'aspecte actual.
Español: A principios de la década de 1930, el refajo se transforma para adoptar la morfología y el aspecto actual.
Valencià: De la mà de Concepción Castellón Román apareixen els nous faldellins.
Español: De la mano de Concepción Castellón Román aparecen los nuevos refajos.
Valencià: El vol prisat, a manera d'acordió, no era més que la tècnica per a aconseguir una peça més confortable, emprant la màxima quantitat de fil.
Español: El vuelo plisado, a modo de acordeón, no era más que la técnica para lograr una pieza más confortable, empleando la máxima cantidad de hilo.
Valencià: Va decidir fer un faldellí per a cada un dels seus fills que li proporcionaren la llana necessària.
Español: Decidió hacer un refajo para cada uno de sus hijos que le proporcionaran la lana necesaria.
Valencià: I amb la llana i el treball de punt de ganxo apareix el faldellí.
Español: Y con la lana y el trabajo de punto de gancho aparece el refajo.
Valencià: Definició de l'àmbit espacial i temporal Àmbit temporal: l'1 de gener (moment en què els tarongers adquireixen el dret de ser dansers).
Español: Definición del ámbito espacial y temporal Ámbito temporal: el 1 de enero (momento en que los naranjeros adquieren el derecho de ser danseros).
Valencià: Pregó: 8 de desembre.
Español: Pregón: 8 de diciembre.
Valencià: Danses: els dies 26, 27, 28, 29 i 30 de desembre.
Español: Danzas: los días 26, 27, 28, 29 y 30 de diciembre.