gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: A aquests els segueixen els famosos heralds des de 1852; la seua indumentària consisteix en calçó curt, gipó verd, espardenyes d'espart, dalmàtica de color roig i boina.
Español: A estos los siguen los famosos heraldos desde 1852, cuya indumentaria consiste en calzón corto, jubón verde, alpargatas de esparto, dalmática de color rojo y boina.
Valencià: Després d'aquest moment s'incorporen a la romeria les gaiates amb les dames, les madrines i les reines de les festes i els membres de la junta de festes.
Español: Después de este momento, se incorporan a la romería las gaiatas con las damas, las madrinas, las reinas de las fiestas y los miembros de la Junta de Fiestas.
Valencià: De manera que, una vegada dins de la cocatedral, es formen dues files en el passadís central del temple, les autoritats ocupen el primer lloc, mentre que l'alcalde i el bisbe de la diòcesi se situen a un costat i a l'altre del portador de la creu.
Español: De modo que, una vez dentro de la concatedral, se forman dos filas en el pasillo central del templo, las autoridades ocupan el primer lugar, mientras que el alcalde y el obispo de la diócesis se sitúan a ambos lados del portador de la cruz.
Valencià: Tanca aquesta comitiva la banda municipal de música amb el Rotllo i canya.
Español: Cierra esta comitiva la banda municipal de música con el Rotllo i canya.
Valencià: En aquest moment els cantors invoquen l'O vere Deus, antic cant gregorià que és interpretat moltes vegades, a través del qual es demana salut, pau i gràcia.
Español: En este momento los cantores invocan el O vere Deus, antiguo canto gregoriano que es interpretado muchas veces, a través del cual se pide salud, paz y gracia.
Valencià: De manera que la romeria s'inicia amb la policia municipal, seguida per la colla de dolçainers i tabaleters, guardes rurals i heralds, i darrere d'ells se situen els cantors, el clero, el president de la romeria i, finalment, el sagristà de Santa Maria amb el xiquet vestit de dominic.
Español: Llega el momento de abandonar el templo y organizarse en procesión, de modo que la romería se inicia con la Policía Municipal, seguida por la colla de dulzaineros y tamborileros, guardas rurales y heraldos, y detrás de ellos se sitúan los cantores, el clero, el presidente de la Romería y, finalmente, el sacristán de Santa María con el niño vestido de dominico.
Valencià: La romeria ix des de la plaça Major per la porta principal i es dirigeix cap al carrer Major.
Español: La romería sale desde la plaza Mayor por la puerta principal y se dirige hacia la calle Mayor.
Valencià: Al llarg d'aquest recorregut les campanes no deixen de voltejar, a més de sonar traques en tots els carrers que desemboquen al llarg del carrer Major.
Español: A lo largo de este recorrido las campanas no dejan de voltear, además de sonar tracas en todas las calles que desembocan a lo largo de la calle Mayor.
Valencià: En el moment que s'arriba a aquesta plaça, el Toll, on antigament estaven les portes de la muralla, els guardes de camp disparen salves que continuaran al llarg de l'avinguda dels Caputxins, per a indicar que ja no poden protegir-nos, ja que després de les muralles la responsabilitat de la romeria va a càrrec dels romers.
Español: En el momento que se llega a esta plaza, el Toll, donde antiguamente estaban las puertas de la muralla, los guardas de campo disparan salvas que continuarán a lo largo de la avenida de los Capuchinos, para indicar que ya no pueden protegernos, puesto que después de las murallas la responsabilidad de la romería va a cargo de los romeros.
Valencià: En aquest molí el sagristà es lleva la capa pluvial i es continua pel camí dels Molins fins a arribar al Caminàs, que ens porta a l'ermita de Sant Roc de Canet, on es reprenen les lletanies als sants i comencen a sonar les traques amb els tirs de la guarda rural.
Español: En este molino el sacristán se quita la capa pluvial y se continúa por el camino de los Molinos hasta llegar al Caminàs, que nos lleva a la ermita de San Roque de Canet, donde se retoman las letanías a los santos y empiezan a sonar las tracas con los tiros de la guarda rural.
Valencià: D'aquest esmorzar naix la famosa expressió «figa i doset» que consisteix en una figa albardada amb un glopet de vi o un altre licor.
Español: De este almuerzo nace la famosa expresión «figa i doset», que consiste en un buñuelo de higo con un trago de vino u otro licor.
Valencià: Els guardes rurals disparen salves i la traca comença en el moment que la relíquia entra al temple, alhora que comença una mascletada als peus del tossal.
Español: Los guardas rurales disparan salvas y la traca empieza en el momento que la reliquia entra al templo, a la vez que empieza una mascletada a los pies de la colina.
Valencià: Dins de l'ermita se celebra una missa en valencià després de col·locar la relíquia en un lloc visible, la missa de la Magdalena, cantada per la colla de cantors i que finalitza amb els goigs en llaor de la santa.
Español: Dentro de la ermita se celebra una misa en valenciano después de colocar la reliquia en un lugar visible, la misa de la Magdalena, cantada por la colla de cantores y que finaliza con los gozos en loor de la santa.
Valencià: I després de dinar, és costum pujar a voltejar la campana de l'ermita de la Magdalena, situada en l'antiga torrassa que s'erigeix a manera de torre de l'ermita.
Español: Y, después de comer, es costumbre subir a voltear la campana de la ermita de la Magdalena, situada en el antiguo torreón que se erige a manera de torre de la ermita.
Valencià: Els romers van accedint a l'ermitori, rodejat de les paradetes del porrat, on també es venen els famosos rotllos, fets amb aigua, farina, oli, rent i llavoretes.
Español: Los romeros van accediendo al eremitorio, rodeado de los puestos del porrat, donde también se venden los famosos rollos, elaborados con agua, harina, aceite, levadura y semillas.
Valencià: Aquest retorn de la romeria és més intimista i conserva més pur l'esperit de processó.
Español: Este retorno de la romería es más intimista y conserva más puro el espíritu de procesión.
Valencià: Consta de tres moments especials: la baixada dels romers de la Magdalena a la basílica del Lledó, l'eixida del Lledó cap al Forn del Pla i, finalment, la desfilada de la processó que recorrerà els principals carrers de la ciutat.
Español: Consta de tres momentos especiales: la bajada de los romeros de la Magdalena a la basílica del Lledó, la salida del Lledó hacia el Forn del Pla y, finalmente, el desfile de la procesión que recorrerá las principales calles de la ciudad.
Valencià: La tornada no sempre es va realitzar, ja que és la part més dèbil de la romeria a causa del caire intimista i religiós que envolta aquesta baixada al pla, entre altres diverses causes.
Español: La vuelta no siempre se realizó, puesto que es la parte más débil de la romería a causa del cariz intimista y religioso que rodea esta bajada a la llanura, entre otras causas.
Valencià: Primerament, se situen la junta de festes, la colla dels cantors i les autoritats oficials davant de la roca coneguda com de la Sang dels Moros, on es realitza un acte molt íntim en record d'aquells que hi van morir, anomenat homenatge a la Sang dels Moros.
Español: Primeramente, se sitúan la Junta de Fiestas, la colla de los cantores y las autoridades oficiales ante la roca conocida como de la Sangre de los Moros, donde se realiza un acto muy íntimo en recuerdo de los que allí murieron llamado Homenaje a la Sangre de los Moros.
Valencià: Aquesta cerimònia es realitza des de l'any 1990, amb discursos, interpretació de la Marxa de la ciutat i ofrena simbòlica.
Español: Esta ceremonia se realiza desde el año 1990, con discursos, interpretación de la Marxa de la ciutat y ofrenda simbólica.
Valencià: En acabant, a les 16.00 hores es dona l'inici oficial de la tornada, comencen novament els càntics, i el capellà es posa de nou la capa pluvial, agafa la relíquia de la Magdalena i, eixint a l'exterior de l'ermita, es reuneix a la placeta amb tots els que faran la tornada.
Español: Al acabar, a las 16.00 horas se da el inicio oficial de la vuelta, empiezan nuevamente los cánticos, y el cura se pone de nuevo la capa pluvial, coge la reliquia de la Magdalena y, saliendo al exterior de la ermita, se reúne en la plazoleta con todos los que emprenderán la vuelta.
Valencià: En aquest lloc formaran un semicercle mirant cap a Castelló, i en aquest instant es canta el respons o absolta en memòria dels difunts que van participar en la fundació de Castelló, que és un dels moments més emotius de la romeria.
Español: En este lugar formarán un semicírculo mirando hacia Castelló, y en este instante se canta el responso o absuelta en memoria de los difuntos que participaron en la fundación de Castelló, que es uno de los momentos más emotivos de la romería.
Valencià: Cap a les 17.00 hores arriba la romeria als voltants de l'ermita de Sant Roc de Canet, on els esperen els membres de la colla El Pixaví, que havien partit abans de l'ermitori per a eixir a rebre la romeria.
Español: Hacia las 17.00 horas llega la romería a los alrededores de la ermita de San Roque de Canet, donde los esperan los miembros de la colla El Pixaví, que habían partido antes del eremitorio, para salir a recibir a la romería.
Valencià: El cap de la colla serà l'encarregat de portar la creu alçada i l'estendard de la colla que, en eixir de l'ermita, s'aturarà en l'encreuament de la séquia major amb el Caminàs per a esperar la trobada de les dues comitives.
Español: El jefe de la colla será el encargado de llevar la cruz levantada y el estandarte de la colla que, al salir de la ermita, se parará en el cruce de la acequia Mayor con el Caminàs para esperar el encuentro de las dos comitivas.
Valencià: En aquest punt, quan passe la creu de la romeria per davant de Sant Roc de Canet, les dues creus faran una reverència i, acostant-les, els portadors diran la Misericòrdia.
Español: En este punto, cuando pase la cruz de la romería ante San Roque de Canet, las dos cruces harán una reverencia y, acercándolas, los portadores dirán la Misericordia.
Valencià: A continuació es farà un descans, mentre la colla El Pixaví repartirà entre els assistents pastes i dolços.
Español: A continuación, se hará un descanso, mientras la colla El Pixaví reparte entre los asistentes pastas y dulces.
Valencià: Després d'aquests cants, s'organitzarà novament la romeria i la junta de festes repartirà a tots els que participen en la tornada un rotllo de pa junt amb la cinta amb els colors de la senyera, en record del trasllat de la ciutat al pla.
Español: Después de estos cantos, se organizará nuevamente la romería y la Junta de Fiestas repartirá a todos los que participan en la vuelta un rollo de pan junto con la cinta con los colores de la señera, en recuerdo del traslado de la ciudad a la llanura.
Valencià: La romeria formada novament es dirigirà al monestir carmelita de Sant Josep, sense deixar de cantar les lletanies dels sants, i en aquest moment comencen a voltejar les campanes de l'esmentat monestir.
Español: La romería formada nuevamente se dirigirá al monasterio carmelita de San José, sin dejar de cantar las letanías de los santos, y en este momento empiezan a voltear las campanas del mencionado monasterio.
Valencià: Les monges només obriran aquest dia les portes, ja que és un convent de clausura, per a poder venerar la relíquia de santa Maria Magdalena.
Español: Las monjas solo abrirán este día las puertas, puesto que es un convento de clausura, para poder venerar la reliquia de santa María Magdalena.
Valencià: La romeria, després de fer aquesta parada, es dirigirà a la basílica del Lledó, on començarà el volteig de les campanes, acompanyades del llançament de pirotècnia, que anuncien l'arribada dels romers a l'esmentada església, cap a les 18.00 hores.
Español: La romería, después de hacer esta parada, se dirigirá a la basílica del Lledó, donde empezará el volteo de las campanas, acompañadas del lanzamiento de pirotecnia, que anuncian la llegada de los romeros a la mencionada iglesia, hacia las 18.00 horas.
Valencià: Eixirà en aquest moment una processó des de la basílica, organitzada per la Reial Confraria del Lledó, cap a la creu de pedra o «peiró», que es troba erigida a l'esplanada davant del temple i vora el Caminàs, on esperaran la romeria.
Español: Saldrá en este momento una procesión desde la basílica, organizada por la Real Cofradía del Lledó, hacia la cruz de piedra o «peiró», que se encuentra erigida en la explanada ante el templo y junto al Caminàs, donde esperarán a la romería.
Valencià: El prior venerarà la relíquia i ambdues comitives es dirigiran cap a l'interior de la basílica.
Español: El prior venerará la reliquia y ambas comitivas se dirigirán hacia el interior de la basílica.
Valencià: De nou s'entonaran càntics i es depositarà la relíquia sobre l'altar major cantant els Goigs en lloança de la Mare de Déu del Lledó i la Salve.
Español: De nuevo se entonarán cánticos y se depositará la reliquia sobre el altar mayor cantando los Gozos en alabanza de la Virgen María del Lledó y la Salve.
Valencià: A les 19.00 hores, després dels tocs de campanes i els càntics, ixen del temple, la junta de festes repartirà entre els romers dolços i orxata, mentre que els escolans rebran un gran rotllo que es penjaran al coll durant la processó posterior que es farà per la ciutat.
Español: A las 19.00 horas, después de los toques de campanas y los cánticos, salen del templo, la junta de fiestas repartirá entre los romeros dulces y horchata, mientras que los monaguillos recibirán un gran rollo que se colgarán en el cuello durante la procesión posterior que se hará por la ciudad.
Valencià: Els preveres, en acabar la cerimònia, despediran els romers.
Español: Los presbíteros, al acabar la ceremonia, despedirán a los romeros.
Valencià: En aquest punt començarà la segona part de la romeria.
Español: En este punto empezará la segunda parte de la romería.
Valencià: En aquest lloc es detindrà, per a esperar l'avís de l'eixida de la processó de benvinguda, que eixirà des de l'església de la Sang.
Español: En este lugar se detendrá, para esperar el aviso de la salida de la procesión de bienvenida, que saldrá desde la iglesia de la Sangre.
Valencià: En aquest lloc es reuniran per a encaminar-se tots junts cap al portal de Sant Roc del pla, on els esperen la comitiva que va partir del Lledó.
Español: En este lugar se reunirán para encaminarse todos juntos hacia el portal de San Roque del pla, donde los espera la comitiva que partió del Lledó.
Valencià: A aquestes confraries els acompanyaran tres xics joves vestits de pasqüers que portaran un ciri.
Español: A estas cofradías las acompañarán tres chicos jóvenes vestidos de pascueros, que llevarán un cirio.
Valencià: Aquesta processó es troba presidida per una imatge de Crist crucificat que només desfila en aquesta ocasió durant l'any.
Español: Esta procesión está presidida por una imagen de Cristo crucificado que solo desfila en esta ocasión durante el año.
Valencià: Després de la disparada d'una gran traca, ambdues processons començaran a caminar: els romers discorreran cap al carrer de Sant Roc, mentre que els que ixen de l'església de la Sang van cap al carrer Sanahuja.
Español: Después de disparar una gran traca, ambas procesiones empezarán a andar: los romeros discurrirán hacia la calle de San Roque, mientras que los que salen de la iglesia de la Sangre van hacia la calle Sanahuja.
Valencià: On conflueixen els dos carrers, el Forn del pla, es produirà la trobada entre les dues processons i té lloc un emotiu i simbòlic acte de veneració de la creu, popularment dit «les tres caigudes» o «les reverències», en què tres xiquetes i un xiquet, que representen la Mare de Déu, Maria Magdalena, Maria Cleofàs i sant Joan Evangelista, adoren, reverenciant i agenollant-se tres vegades, el Crist de la Sang portat pels clavaris.
Español: Donde confluyen las dos calles, el Forn del pla, se producirá el encuentro entre las dos procesiones y tiene lugar un emotivo y simbólico acto de veneración de la cruz, popularmente llamado «las Tres Caídas» o «las Reverencias», en el que tres niñas y un niño, que representan a la Virgen María, María Magdalena, María de Clopas y san Juan Evangelista, adoran, reverenciando y arrodillándose tres veces, al Cristo de la Sangre llevado por los clavarios.
Valencià: Aquesta processó es compon de dos grups: els romers que han arribat de la tornada i la processó de penitents i de les gaiates per la ciutat.
Español: Esta procesión se compone de dos grupos: los romeros que han llegado de la vuelta y la procesión de penitentes y de las gaiatas por la ciudad.
Valencià: Mentre voltegen totes les campanes del Fadrí, la comitiva municipal amb els guardes rurals i els macers inicien el camí de tornada a l'Ajuntament, i els romers cap a l'església de Santa Maria.
Español: Mientras voltean todas las campanas del Fadrí, la comitiva municipal, con los guardas rurales y los maceros, inician el camino de vuelta al Ayuntamiento, y los romeros, hacia la iglesia de Santa María.
Valencià: Amb aquest acte es donarà per finalitzada la romeria, que va començar a les 06.30 hores amb el toc d'alba.
Español: Con este acto se dará por finalizada la romería, que empezó a las 06.30 horas con el amanecer.
Valencià: S'aniran alternant aquests carros amb les antigues gaiates manuals.
Español: Se irán alternando estos carros con las antiguas gaiatas manuales.
Valencià: Més tard, començarà la desfilada de gaiates, en què aquests monuments recorren els carrers de la ciutat fins a l'avinguda del Rei En Jaume, per a ser traslladades l'endemà al passeig de Ribalta.
Español: Más tarde, empezará el desfile de gaiatas, en el que estos monumentos recorren las calles de la ciudad hasta la avenida del Rey Don Jaime, para ser trasladadas al día siguiente al paseo de Ribalta.
Valencià: ANNEX 2 La processó de les gaiates i el seu simbolisme com a senyal identitari de la ciutat de Castelló de la Plana Exposició de motius: l'obra monumental de la gaiata és un monument artístic i efímer que és la senya identitària de les festes de la Magdalena de la ciutat de Castelló.
Español: ANEXO 2 La procesión de las gaiatas y su simbolismo como seña identitaria de la ciudad de Castelló de la Plana Exposición de motivos: la obra monumental de la gaiata es un monumento artístico y efímero que es la seña identitaria de las fiestas de la Magdalena de la ciudad de Castelló.
Valencià: Reconegut i confirmat com a símbol d'aquest esdeveniment tradicional, representa la commemoració dels orígens de la ciutat, així com l'emblema principal del trasllat de la vila des del Castell Vell al pla.
Español: Reconocido y confirmado como símbolo de este acontecimiento tradicional, representa la conmemoración de los orígenes de la ciudad, así como el emblema principal del traslado de la villa desde el castillo Viejo a la llanura.
Valencià: Es tracta d'una obra d'art efímera i, com a tal, és una expressió estètica de durada temporal.
Español: Se trata de una obra de arte efímera y, como tal, es una expresión estética de duración temporal.
Valencià: Les gaiates són expressió viva i popular de la ciutat de Castelló.
Español: Las gaiatas son expresión viva y popular de la ciudad de Castelló.
Valencià: Són el símbol diferenciador i per antonomàsia de la festa castellonera.
Español: Son el símbolo diferenciador y por antonomasia de la fiesta castellonense.
Valencià: Però també festa popular, participativa, convivència veïnal i, per tant, música, pólvora, indumentària i literatura.
Español: Pero también fiesta popular, participativa, convivencia vecinal y, por lo tanto, música, pólvora, indumentaria y literatura.
Valencià: És l'element aglutinador que identifica la festa de la Magdalena de Castelló i que vertebra el conjunt de la ciutat, com a patrimoni comú i propi.
Español: Es el elemento aglutinador que identifica la fiesta de la Magdalena de Castelló y que vertebra el conjunto de la ciudad, como patrimonio común y propio.
Valencià: Històricament, la gaiata monumental està destinada a desfilar en la processó d'entrada de la Tornada de la Romeria de les Canyes a la ciutat i aspira a ser una obra d'art efímera.
Español: Històricament, la gaiata monumental està destinada a desfilar en la processó d'entrada de la Tornada de la Romeria de les Canyes a la ciutat i aspira a ser una obra d'art efímera».
Valencià: » Però la iconografia de la gaiata no se circumscriu exclusivament a la gaiata monumental: és molt més.
Español: Pero la iconografía de la gaiata no se circunscribe exclusivamente a la gaiata monumental: es mucho más.
Valencià: En definitiva, qualsevol conjunció de gaiato i llum, a la ciutat de Castelló, és sinònim de gaiata i, per tant, el seu símbol més representatiu, referent i diferenciador -exclusiu- d'aquesta ciutat.
Español: En definitiva, cualquier conjunción de gayato y luz, en la ciudad de Castelló, es sinónimo de gaiatas y, por lo tanto, su símbolo más representativo, referente y diferenciador -exclusivo- de esta ciudad.
Valencià: Les festes de la Magdalena tenen com a principal símbol la gaiata, com a monument representatiu d'unes festes fundacionals, populars i obertes a tothom, castellonencs i castellonenques i visitants, que converteixen la ciutat en una gran reunió de festers durant els nou dies del desenvolupament de la seua setmana gran.
Español: Las fiestas de la Magdalena tienen como principal símbolo la gaiata, como monumento representativo de unas fiestas fundacionales, populares y abiertas a todo el mundo, castellonenses y visitantes, que convierten la ciudad en una gran reunión de festeros durante los nueve días del desarrollo de su semana grande, ya desde la refundación de las fiestas, hace 75 años.
Valencià: Descripció: tot apunta que, en els seus inicis, la gaiata, aquestes llums i gaiatos, tenien un caràcter religiós, eren individuals i de complexió lleugera, d'acord amb la referència trobada respecte dels seus portadors (xiquets i xiquetes).
Español: Descripción: todo apunta a que, en sus inicios, la gaiata, estas luces y gayatos tenían un carácter religioso, eran individuales y de complexión ligera, de acuerdo con la referencia encontrada respecto de sus portadores (niños y niñas).
Valencià: Amb el temps, abandona aquest caràcter religiós i assumeix el lideratge de la festa castellonera.
Español: Con el tiempo, abandona este carácter religioso y asume el liderazgo de la fiesta castellonense.
Valencià: La seua volumetria i el seu estilisme es fa més complex i apareixen les primeres gaites portades per diverses persones (dues, quatre o sis) en andes i amb el tradicional vestit de saragüells, indumentària masculina pròpia dels qui porten la gaiata que, hui en dia, es complementa amb el de llauradora per a la dona.
Español: Su volumetría y su estilismo se hacen más complejos y aparecen las primeras gaiatas llevadas por varias personas (dos, cuatro o seis) en andas y con el tradicional traje de saragüells, indumentaria masculina propia de quienes llevan la gaiata que, hoy en día, se complementa con el de labradora para la mujer.
Valencià: A mitjan segle XX, amb la nova estructura festiva, es promou la idea de la gaiata monumental, com a eix vertebrador de la festa en cadascun dels dotze sectors en els quals queda dividida la ciutat.
Español: A mediados de siglo XX, con la nueva estructura festiva, se promueve la idea de la gaiata monumental, como eje vertebrador de la fiesta en cada uno de los doce sectores en los que queda dividida la ciudad.
Valencià: Una asseveració que ens diferenciava de qualsevol manifestació festiva germana i que donava peu a la definició sobradament coneguda per tot castelloner o castellonera de la gaiata: «Un esclat de llum, sense foc ni fum».
Español: Una aseveración que nos diferenciaba de cualquier manifestación festiva hermana y que daba pie a la definición sobradamente conocida por cualquier castellonense de la gaiata: «Un esclat de llum, sense foc ni fum».