gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Delimitació Justificació de la delimitació La delimitació s'establix en funció dels criteris següents: Històrics, amb la inclusió dels llocs i paratges on van tindre lloc els esdeveniments relatius a l'entrevista entre l'infant Alfons de Castella i el rei Jaume I el Conqueridor.
Español: Delimitación Justificación de la delimitación La delimitación se establece en función de los siguientes criterios: Históricos, con inclusión de los lugares y parajes donde tuvieron lugar los acontecimientos relativos a la entrevista entre el infante Don Alfonso de Castilla y el rey Don Jaime I el Conquistador.
Valencià: Patrimonials i urbanístics, amb la inclusió dels immobles i espais necessaris per a garantir la correcta tutela del lloc històric.
Español: Patrimoniales y urbanísticos, con la inclusión de los inmuebles y espacios necesarios para garantizar la correcta tutela del sitio histórico.
Valencià: Arqueològics, en funció de previsibles troballes arqueològiques.
Español: Arqueológicos, en función de previsibles hallazgos arqueológicos.
Valencià: Topogràfics i paisatgístics, per a la preservació dels paratges associats a aquell esdeveniment històric i els vials més pròxims des d'on és possible contemplar-los.
Español: Topográficos y paisajísticos, para la preservación de los parajes asociados a aquel evento histórico y los viales más próximos desde donde es posible la contemplación de estos.
Valencià: Definició literal de la delimitació Origen: extrem sud de la parcel·la cadastral núm. 27 del polígon 6, punt A.
Español: Definición literal de la delimitación Origen: extremo sur de la parcela catastral núm. 27 del polígono 6, punto A.
Valencià: Línia delimitadora: des de l'origen, la línia recorre els límits sud-est de les parcel·les 34, 35, 36, 37 i 38 fins a la Vereda Reial.
Español: Línea delimitadora: desde el origen la línea recorre los límites sudeste de las parcelas 34, 35, 36, 37 y 38 hasta la Vereda Real.
Valencià: Incorpora la Vereda Reial fins al camí que hi ha entre les parcel·les 67 i 68, i continua per este incorporant-lo en direcció sud-oest fins a les parcel·les 157 i 158.
Español: Incorpora la Vereda Real hasta el camino existente entre las parcelas 67 y 68, prosigue por este incorporándolo en dirección sudoeste hasta las parcelas 157 y 158.
Valencià: Gira a nord-oest pel mateix camí i des del vèrtex nord de la parcel·la 159 es dirigix en línia recta fins a l'extrem sud de la parcel·la 15.
Español: Gira a noroeste por el mismo camino y desde el vértice norte de la parcela 159 se dirige en línea recta hasta el extremo sur de la parcela 15.
Valencià: Continua pel límit est de la parcel·la 15, creua el camí vell de Villena a Alcoi i des d'allí es dirigix al límit entre les parcel·les 43 i 44 del polígon 4.
Español: Continúa por el linde este de la parcela 15, cruza el camino viejo de Villena a Alcoy y desde allí se dirige al linde entre las parcelas 43 y 44 del polígono 4.
Valencià: Gira per la carretera de Villena a Ontinyent i la incorpora fins a girar pel camí entre les parcel·les 77 i 83, que incorpora.
Español: Gira por la carretera de Villena a Ontinyent, incorporándola hasta girar por el camino entre las parcelas 77 y 83, que incorpora.
Valencià: Prosseguix pels límits nord-est de les parcel·les 78 i 79, creua la carretera i prosseguix per la mitgera entre les parcel·les 20 i 28 del polígon 6.
Español: Prosigue por los lindes nordeste de las parcelas 78 y 79, cruza la carretera y prosigue por la medianera entre las parcelas 20 y 28 del polígono 6.
Valencià: Voreja les parcel·les 28 i 27 d'este polígon fins al punt d'origen A.
Español: Bordea las parcelas 28 y 27 de este polígono hasta el punto de origen A.
Valencià: Definició gràfica de la delimitació: s'hi adjunta un plànol.
Español: Definición gráfica de la delimitación: se adjunta plano.
Valencià: Descripció Història El puig d'Almirra va ser l'escenari de l'històric tractat d'Almirra, en què Jaume I el Conqueridor, rei d'Aragó, i el futur Alfons X el Savi de Castella delimitaven l'expansió territorial de l'una i l'altra corona entre els regnes de València i Múrcia.
Español: Descripción Historia El Puig de Almizra fue el escenario del histórico Tratado de Almizra en el que Jaime I el Conquistador, rey de Aragón, y el futuro Alfonso X el Sabio de Castilla delimitaban la expansión territorial de una y otra corona entre los reinos de Valencia y Murcia.
Valencià: Després dels avanços en la reconquista del regne de València en 1238 i del regne de Múrcia per Castella en 1243 després dels tractats de Cazola i de Tudellén (o Tudilén).
Español: Tras los avances en la reconquista del reino de Valencia en 1238 y del reino de Murcia por Castilla en 1243 tras los tratados de Cazola y de Tudején (o Tudilén).
Valencià: El pacte de Tudellén es va produir el 27 de gener de 1151, pel qual el rei d'Aragó tindria la ciutat de València i tota la seua zona des del Xúquer fins als límits del regne de Tortosa, amb la ciutat de Dénia.
Español: El pacto de Tudilén se produjo el 27 de enero de 1151, por el cual el rey de Aragón tendría la ciudad de Valencia y toda su zona desde el Júcar hasta los límites del reino de Tortosa, con la ciudad de Dénia.
Valencià: En este pacte Castella abandonava els seus desitjos d'expansió cap al llevant peninsular i cedix a Aragó l'ocupació de les terres, encara irredemptes, de València, Dénia i Múrcia amb especials condicions de vassallatge.
Español: En este pacto Castilla abandonaba sus deseos de expansión hacia el levante español, al ceder a Aragón la ocupación de sus tierras, aún irredentas, de Valencia, Dénia y Murcia, bajo especiales condiciones de vasallaje.
Valencià: D'esta manera, Castella s'assegurava un poderós aliat i Aragó eixamplava al màxim els seus dominis.
Español: De este modo Castilla se aseguraba un poderoso aliado y Aragón ensanchaba al máximo sus dominios.
Valencià: La conquista de Conca, ocorreguda en 1177, modifica la situació estratègica de les monarquies de Castella i Aragó.
Español: La conquista de Cuenca, ocurrida en 1177, modifica la situación estratégica de las monarquías de Castilla y Aragón.
Valencià: Des d'allí es baixava fàcilment a Requena i Utiel i es descendia cap a Múrcia.
Español: Desde allí se bajaba fácilmente a Requena y Utiel y se descendía sobre Murcia.
Valencià: D'altra banda, l'avanç almohade havia privat Alfons VIII de l'eixida al Mediterrani per Almeria, i el monarca castellà es va veure en la necessitat de buscar una altra eixida pel regne de Múrcia.
Español: Por otra parte el avance almohade había privado a Alfonso VIII de la salida al Mediterráneo por Almería, y el monarca castellano se vio en la necesidad de buscar otra salida por el reino de Murcia.
Valencià: Tot això es va negociar novament en la reunió que van tindre el 20 de març de 1179 a Cazola, lloc desaparegut, molt probablement l'anomenat Corral de Cacala, situat en la calçada de Medinaceli a Ariza, molt prop del límit amb Aragó.
Español: Todo esto se negoció de nuevo en la reunión que tuvieron el 20 de marzo de 1179 en Cazola, lugar desaparecido, muy probablemente el llamado Corral de Cacala, situado en la calzada de Medinaceli a Ariza, muy cerca del límite con Aragón.
Valencià: La còpia d'este tractat es conserva a l'Arxiu de la Corona d'Aragó.
Español: La copia de este tratado se conserva en el Archivo de la Corona de Aragón.
Valencià: En virtut d'este compromís, el rei de Castella va adjudicar al d'Aragó, València i el seu regne, Xàtiva amb totes les seues pertinences, Biar i tota la terra des del port de Biar fins a Xàtiva i València, a més de Dénia amb totes les seues pertinences fins a Calp.
Español: En virtud de este compromiso el rey de Castilla adjudicó al de Aragón, Valencia y su reino, Xàtiva, con todas sus pertenencias, Biar y toda la tierra desde el puerto de Biar hasta Xàtiva y Valencia, además de Dénia, con todas sus pertenencias hasta Calp.
Valencià: D'altra banda, el rei d'Aragó va assignar al rei de Castella totes les terres que estaven més enllà del port de Biar.
Español: Por otra parte el rey de Aragón asignó al rey de Castilla todas las tierras que estaban más allá del puerto de Biar.
Valencià: El pacte de Cazola deixava per a Castella les poblacions de Villena, Sax, Elda, Novelda, Catral, Callosa de Segura, Elx, Orihuela i Alacant.
Español: El pacto de Cazola dejaba para Castilla las poblaciones de Villena, Sax, Elda, Novelda, Catral, Callosa de Segura, Elche, Orihuela y Alicante.
Valencià: Posteriorment, en 1239, després de la presa de València es va produir el primer assalt a Villena per les tropes aragoneses, que va ser infructuós, i després d'una altra temptativa en el tercer assalt la ciutat va ser entregada en 1240.
Español: Posteriormente, en 1239, tras la toma de Valencia, se produjo el primer asalto a Villena por las tropas aragonesas que fue infructuosa, y después de otra intentona en el tercer asalto la ciudad fue entregada en 1240.
Valencià: Poc després de la caiguda de Villena, va ser acordat el matrimoni de l'infant Alfons, que tenia aleshores 22 anys, amb la filla major del rei, Violant, que era llavors una xiqueta de sis anys.
Español: Poco después de la caída de Villena fue acordado el matrimonio del infante Don Alfonso, que tenía a la sazón 22 años, con la hija mayor del rey, Doña Violante, que era entonces una niña de seis años.
Valencià: El matrimoni es va realitzar en ferm l'1 de desembre de 1249.
Español: El matrimonio se realizó en firme el 1 de diciembre de 1249.
Valencià: En 1243 Alfons va tractar d'apoderar-se de Xàtiva, que, en virtut del pacte de Cazola, podia ser considerada de Castella, ja que pertanyia al regne de Múrcia, encara en poder de la morisma.
Español: En 1243 Don Alfonso trató de apoderarse de Xàtiva, que en virtud del pacto de Cazola podía ser considerada de Castilla al pertenecer al reino de Murcia, todavía en poder de la morisma.
Valencià: Va fracassar en l'intent, però va aconseguir que Enguera i Moixent caigueren en poder seu.
Español: Fracasó en su intento, pero consiguió que Enguera y Mogente cayeran en su poder.
Valencià: En represàlia, Jaume I va aconseguir que els de Calatrava, que guardaven Villena, entregaren la plaça.
Español: En represalia logró Don Jaime que los calatravos que guardaban Villena le entregaran la plaza.
Valencià: Cabdet i Bogarra es van entregar també al rei Jaume I per concert amb els sarraïns que les posseïen, i així es va arribar a la conjuntura que va voler evitar-se en 1179 amb el pacte de Cazola.
Español: Caudete y Bogarra se entregaron también a Don Jaime por concierto con los sarracenos que las poseían, y así se llegó a la coyuntura que quiso evitarse en 1179 con el pacto de Cazola.
Valencià: I com que el xoc entre Aragó i Castella pareixia imminent, sogre i gendre van concertar veure's en un lloc situat entre Almirra (l'actual Camp de Mirra) i els Cabdets (Los Cabezos).
Español: Y como el choque entre Aragón y Castilla parecía inminente, suegro y yerno concertaron verse en un lugar situado entre Almirza (la actual Campo de Mirra) y Los Capdets (Los Cabezos).
Valencià: Diu la Crònica de Jaume I que, després d'haver-se vist en el camp el rei i l'infant, este va anar al paratge del Real per a veure la reina, i que el rei va manar desembarassar el castell i la vila d'Almirra perquè Alfons s'hi aposentara, però que l'infant no va voler i es va allotjar fora, al peu del puig d'Almirra, on havia manat alçar les seues tendes.
Español: Dice la Crónica de Jaime I que después de haberse visto en el campo el rey y el infante, este se vino al paraje del Real por ver a la reina, y que el rey mandó desembarazar el castillo y villa de Almizra para que Don Alfonso se aposentase en ella, pero que el infante no quiso y se alojó fuera, al pie del Puig de Almizra, en donde había mandado levantar sus tiendas.
Valencià: Entre els possibles paratges on el rei Alfons es va assentar hi ha el conegut com les Graelletes pels abundants signes incisos, probablement heràldics, en forma de graella.
Español: Entre los posibles parajes donde Don Alfonso se asentó están el conocido por Les Graelletes, por los abundantes signos incisos, probablemente heráldicos, en forma de parrilla.
Valencià: Els petroglifs es localitzen sobre una gran llosa natural en un tàlveg que separa el puig d'Almirra, on s'emplaça el castell, i un altre tossal més a l'est anomenat la Fantasmeta.
Español: Los petroglifos se localizan sobre una gran losa natural, en una vaguada que separa el Puig de Almizra, en donde se emplaza el castillo, y otro cabezo más al este llamado La Fantasmeta.
Valencià: Igual de probable és el vessant nord anomenat el Real, perquè és pla i pròxim a una séquia.
Español: Igual de probable es la vertiente norte llamada El Real, por su planicie y cercanía a la acequia.
Valencià: Segons el tractat, van quedar per al rei Alfons Alacant, Aigües, Busot, Villena, Cabdet i Bugarra, i per al rei Jaume Castalla, Biar i Almirra.
Español: Según el tratado, quedaron para Don Alfonso Alicante, Aigües, Busot, Villena, Caudete y Bugarra, y para Don Jaime Castalla, Biar y Almizra.
Valencià: Però en la Crònica s'esmenten, a més, en el domini castellà Almansa, Xarafull (Jarafuel) i el riu Cabriol, i en l'aragonés Relleu, Xixona, Alarc (partida dels Arcs al terme d'Altea), Finestrat, Torres (partida de la Vila Joiosa), Polop, la Mola (prop d'Aigües) i Altea.
Español: Pero en la Crónica se citan, además, en el dominio castellano Almansa, Sarafull (Jarafuel) y el río Cabriel, y en el aragonés Relleu, Xixona, Alarc (partida de los Arcos en el término de Altea), Finestrat, Torres (partida de Villajoyosa), Polop, La Mola (cerca de Aigües) y Altea.
Valencià: La trobada va tindre lloc des del dia 23 de març fins al 26 de març de 1244.
Español: El encuentro tuvo lugar desde el día 23 de marzo hasta el 26 de marzo de 1244.
Valencià: Les negociacions van ser dutes a terme entre el mateix rei en Jaume, per una part, i el mestre d'Uclés i el senyor de Biscaia com a emissaris de l'infant, per l'altra.
Español: Las negociaciones fueron llevadas a cabo entre el propio Rey Don Jaime, por una parte, y el maestre de Uclés y el señor de Vizcaya como emisarios del infante, por otra.
Valencià: En ocasió del VII centenari de la mort del rei en Jaume, es va escenificar el 7 de novembre de 1976 la versió del tractat d'Almirra escrita per Francesc Gonzàlez Mollà, de Biar, i a partir del gran èxit inicial es va incorporar la representació del tractat al programa d'actes com a acte culminant de les festes de Moros i Cristians.
Español: Con ocasión del VII centenario de la muerte del rey Don Jaime, se escenificó el 7 de noviembre de 1976 la versión del Tratado de Almizra escrita por Francisco González Mollá, de Biar, y a partir del gran éxito inicial se incorporó la representación del tratado al programa de actos como broche de las fiestas de Moros y Cristianos.
Valencià: A partir d'ací es va sol·licitar a Salvador Doménech Llorens el desenrotllament més complet de l'acció i l'obra es va estrenar el 25 d'agost de 1982, i des de llavors se celebra cada any.
Español: A partir de ahí se solicitó a Salvador Doménech Llorens el desarrollo más completo de la acción y la obra se estrenó el 25 de agosto de 1982 y cada año se celebra desde entonces.
Valencià: En commemoració del VII centenari de la mort de Jaume I es va alçar un monument al tractat d'Almirra al Camp de Mirra.
Español: En conmemoración del VII centenario de la muerte de Jaime I se levantó un monumento al Tratado de Almizra en Campo de Mirra.
Valencià: Descripció urbanística Els llocs vinculats al tractat d'Almirra són: El puig on s'assenta el castell i on molt probablement es va firmar el tractat.
Español: Descripción urbanística Los lugares vinculados al tratado de Almizra son: El Puig donde se asienta el castillo y donde muy probablemente se firmó el tratado.
Valencià: El monticle pròxim al puig anomenat la Fantasmeta, on es troben les possibles restes d'una torre de guaita vinculada a la defensa del castell, així com gran nombre de ruïnes de murs de maçoneria que podrien haver format un poblat vinculat a la torre.
Español: El montículo próximo al Puig llamado La Fantasmeta, donde se encuentran los posibles restos de una torre vigía vinculada a la defensa del castillo, así como gran número de ruinas de muros de mampostería que podrían haber conformado un poblado vinculado a la torre.
Valencià: El lloc on es troba el petroglif entre les dos elevacions anteriors en què s'observen inscripcions heràldiques en forma de pals, que poden ser indiciàries de l'assentament de les tropes d'Aragó.
Español: El lugar donde se encuentra el petroglifo entre las dos elevaciones anteriores, en el que se observan inscripciones heráldicas en forma de palos, puede ser indiciarias del asentamiento de las tropas de Aragón.
Valencià: El paratge denominat el Real, als peus del puig d'Almirra, planura per la qual passen el que va ser el camí entre Villena i Alcoi i Bocairent i la séquia Major, que serviria d'abastiment d'aigua a la tropa de Castella.
Español: El paraje denominado El Real, a los pies del Puig de Almizra, planicie por donde discurre el que fue camino entre Villena y Alcoy y Bocairent y la acequia Mayor que serviría de abastecimiento de agua a la tropa de Castilla.
Valencià: Tots estos estan classificats com a sòl no urbanitzable pel Pla General d'Ordenació Urbana del municipi.
Español: Todos ellos están clasificados como suelo no urbanizable por el Plan General de Ordenación Urbana del municipio.
Valencià: Edificacions existents En el lloc històric es troben els immobles següents: Castell d'Almirra (Bé d'Interés Cultural amb la categoria de monument i núm.
Español: Edificaciones existentes En el sitio histórico se encuentran los siguientes inmuebles: Castillo de Almizra (Bien de Interés Cultural con categoría de monumento y núm.
Valencià: de registre R-I-51-0011069).
Español: de registro R-I-51-0011069).
Valencià: Pertany a la mateixa fortificació l'anomenada torre del Camp de Mirra (núm.
Español: Pertenece a la misma fortificación la llamada torre de Campo de Mirra (núm.
Valencià: de registre R-I-51-0009734), que està adossada a l'ermita i l'ermitatge de Sant Bertomeu.
Español: de registro R-I-51-0009734), que se encuentra adosada a la ermita y eremitorio de San Bartolomé.
Valencià: Ermita i ermitatge de Sant Bertomeu.
Español: Ermita y eremitorio de San Bartolomé.
Valencià: Bé de Rellevància Local per la disposició addicional 5a de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, amb la categoria de monument d'interés local.
Español: ª de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, con la categoría de monumento de interés local.
Valencià: Petroglif de les Graelletes: inscrit amb el número ZA-87-AR en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià (Acord de 15 d'octubre de 2010, del Consell, pel qual s'aprova la relació de coves, abrics i llocs amb art rupestre de la província d'Alacant i s'acorda la inscripció en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, DOCV núm. 6380, de 20 d'octubre de 2010, BOE núm. 273, d'11.11.2010).
Español: Restos murarios y de una posible torre en el paraje La Fantasmeta Petroglifo de Les Graelletes: inscrito con el número ZA-87-AR en la sección primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano (Acuerdo de 15 de octubre de 2010, del Consell, por el que se aprueba la relación de cuevas, abrigos y lugares con arte rupestre de la provincia de Alicante y se acuerda su inscripción en la sección primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano, DOCV núm. 6380, de 20 de octubre de 2010, BOE núm. 273 de 11.11.2010).
Valencià: Masies del Real, antigues cases de cultiu construïdes a partir del segle XVI, d'arquitectura popular amb murs de maçoneria i cobertes inclinades de teula àrab.
Español: Masías del Real, antiguas casas de labranza construidas a partir del siglo XVI, de arquitectura popular con muros de mampostería y cubiertas inclinadas de teja árabe.
Valencià: Casa de les Monges, les Penyetes, núm. 5, parcel·la cadastral núm. 20.
Español: Casa de Les Monges, Les Penyetes o Peñetas núm. 5, parcela catastral núm. 20.
Valencià: Casa del Batle o de la Batlia, les Penyetes núm. 6, parcel·la cadastral núm. 19.
Español: Casa del Batle o de la Batlia, Les Penyetes o Peñetas núm. 6, parcela catastral núm. 19.
Valencià: Casa de les Penyetes, números 7, 8 i 9, parcel·la cadastral números 16, 17 i 18.
Español: Casa en Les Penyetes o Peñetas números 7, 8 y 9, parcela catastral números 16, 17 y 18.
Valencià: Séquia Major de la Vall o del Rei, que arreplega les aigües del Vinalopó des de l'assut del terme municipal de Beneixama.
Español: Acequia Mayor del valle o del Rey, que recoge las aguas del Vinalopó desde el azud del término municipal de Benejama.
Valencià: Calvari: demolit en la Guerra Civil de 1936, està sent reconstruït a partir de les restes dels basaments de les seues estacions.
Español: Calvario: demolido en la Guerra Civil de 1936, está siendo reconstruido a partir de los restos de los basamentos de sus estaciones.
Valencià: Cementeri: datat en el segle XIX.
Español: Cementerio: datado en el siglo XIX.
Valencià: Béns d'interés cultural i els seus entorns de protecció D'acord amb el que establix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, es troben en el lloc històric els següents béns d'interés cultural: a) Amb la categoria de monuments: castell d'Almirra i torre del Camp de Mirra.
Español: Bienes de interés cultural y sus entornos de protección De acuerdo con lo establecido en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, se encuentran en el sitio histórico los siguientes bienes de interés cultural: a) Con la categoría de monumentos: castillo de Almizra y torre de Campo de Mirra.
Valencià: b) Amb la categoria de zona arqueològica-art rupestre: petroglif de les Graelletes.
Español: b) Con la categoría de zona arqueológica-arte rupestre: petroglifo de Les Graelletes.
Valencià: D'acord amb els articles 28.1.b i 39.3 de l'esmentada Llei del Patrimoni, en les declaracions o complementacions declaratives dels monuments s'haurà de delimitar el seu entorn de protecció, que en el cas del castell i la torre es considera coincident amb l'àmbit anteriorment definit del lloc històric pel fet que coincidixen els criteris substantius de protecció d'ambdós, atesos els valors detectats.
Español: De acuerdo con los artículos 28.1.b y 39.3 de la citada Ley del Patrimonio, en las declaraciones o complementaciones declarativas de los monumentos se deberá delimitar su correspondiente entorno de protección, que en el caso del castillo y la torre se considera coincidente con el ámbito anteriormente definido del sitio histórico al coincidir los criterios sustantivos de protección de ambos, atendidos los valores detectados.
Valencià: Entorn de protecció del petroglif de les Graelletes: no es considera necessària delimitar-lo perquè es considera prou protegit per la normativa del lloc històric.
Español: Entorno de protección del petroglifo de Les Graelletes: no se considera necesaria su delimitación porque se considera suficientemente protegido por la normativa del sitio histórico.
Valencià: Béns de rellevància local Els béns de rellevància local del lloc històric són edificis que hi destaquen i als quals s'atribuïx este caràcter o tipificació protectora, els quals, sense tindre la rellevància pròpia dels béns d'interés cultural, tenen significat propi com a béns de caràcter històric, artístic, arquitectònic, arqueològic o etnològic.
Español: Bienes de relevancia local Los bienes de relevancia local del sitio histórico son edificios que destacan en el mismo y a los que se atribuye este carácter o tipificación protectora, que sin alcanzar la relevancia propia de los bienes de interés cultural, tienen significado propio como bienes de carácter histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico o etnológico.
Valencià: a) Amb la categoria de monuments d'interés local: Ermita i ermitatge de Sant Bertomeu.
Español: a) Con la categoría de monumentos de interés local: Ermita y eremitorio de San Bartolomé.
Valencià: Casa de les Monges, les Penyetes, núm. 5.
Español: Casa de Les Monges, Les Penyetes o Peñetas núm. 5.