gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Després de les investigacions d'Armando Alberola, trobem algun document datat el 21 de juny de 1377 on aquesta obra és aprovada pel rei Pere IV, i posteriorment, cap a 1578, el Consell alacantí va determinar un nou assut «en lo riu de Alacant en lo pas de Busot perque [?] nos ha constat ser cosa necessaria e utilosa» per a recollir les aigües pluvials i d'avingudes que no pogueren contindre's en l'assut de Mutxamel i reconduir-les cap a l'horta, reforçant el reg de la part baixa: Sant Joan d'Alacant, Benimagrell i la Condomina.
Español: Tras las investigaciones de Armando Alberola, encontramos algún documento datado el 21 de junio de 1377 donde esta obra es aprobada por el rey Pedro IV y posteriormente, hacia 1578, el Consell alicantino determinó un nuevo azud «en lo riu de Alacant en lo pas de Busot perque [?] nos ha constat ser cosa necessaria e utilosa» para recoger las aguas pluviales y de avenidas que no pudieran contenerse en el azud de Mutxamel y reconducirlas a la huerta, reforzando el riego de la parte baja de la misma: Sant Joan d'Alacant, Benimagrell y la Condomina.
Valencià: Encara que, per les pressions dels regants, aquest no va ser construït fins a 1631 i reparat en 1640 a causa dels danys provocats per les diverses avingudes de 1635 que van arruïnar la paret i deixaren l'assut inutilitzat.
Español: Aunque por las presiones de los regantes, este no fue construido hasta 1631 y reparado en 1640 debido a los daños provocados por las diversas avenidas de 1635 que arruinaron la pared dejando el azud inutilizado.
Valencià: Igual que l'assut de Mutxamel, aquest va patir els efectes destructius de la riuada de setembre de 1793 i va ser reconstruït en 1800 per l'arquitecte Josep Cascant, segons plànols de l'arquitecte Vicent Gascó.
Español: Al igual que el azud de Mutxamel, este sufrió los efectos destructivos de la riada de septiembre de 1793, siendo reconstruido en 1800 por el arquitecto José Cascant, según planos del arquitecto Vicente Gascó.
Valencià: Fins als anys 30 del segle XX, aquest assut ha sigut mantingut i atés, encara que actualment presenta un estat d'abandó.
Español: Hasta los años 30 del siglo XX, este azud ha sido mantenido y cuidado, aunque actualmente presenta un estado de abandono.
Valencià: El seu últim assuter va ser Josep Planelles Martínez, «Pinotxo»; el càrrec el va heretar del seu pare i del seu avi.
Español: Su último azudero fue Josep Planelles Martínez, «Pinotxo»; el cargo lo heredó de su padre y de su abuelo.
Valencià: Resulta especialment interessant el testimoniatge de la seua filla, Carmen Planelles, perquè recorda que les terres que envoltaven la seua casa tenien tot allò que va fer famosa l'horta d'Alacant: ametlers, garroferes, vinyes, figueres, oliveres, etc.
Español: Resulta especialmente interesante el testimonio de su hija, Carmen Planelles, porque recuerda que las tierras que rodeaban su casa tenían todo aquello que hizo famosa a la huerta de Alicante: almendros, algarrobos, viñas, higueras, olivos, etc.
Valencià: Hui aquesta zona ha quedat desértica.
Español: Hoy esta zona ha quedado desértica.
Valencià: En 1997 es va procedir a la rehabilitació de la caseta de l'assuter i de les casetes de descàrrega de la séquia del Gualeró.
Español: En 1997 se procedió a la rehabilitación de la caseta del azudero y de las casetas de descarga de la acequia del Gualeró.
Valencià: Alhora que es va construir l'assut de Sant Joan, els regants haurien condicionat l'antiga séquia del Gualeró per a utilitzar-la com a boca del nou assut.
Español: A la vez que se construyó el azud de Sant Joan, los regantes habrían acondicionado la antigua acequia del Gualeró para utilizarla como boca del nuevo azud.
Valencià: Els investigadors creuen que aquest topònim prové de goleró, terme català derivat de gola, definit com un lloc profund on l'aigua és engolida; encara que també pot fusionar-se com a gual, lloc d'un riu de poca profunditat per on es pot travessar.
Español: Los investigadores creen que este topónimo proviene de goleró, término catalán derivado de gola, definido como un lugar profundo donde el agua es engullida; aunque también puede fusionarse como gual, lugar de un río de poca profundidad por donde es cruzado.
Valencià: En definitiva, el Gualeró va ser una séquia que havia de ser travessada per diverses sendes; de fet, aquesta era sortejada per una canaleta de pedra hui desapareguda i substituïda per un sifó i una canonada.
Español: En definitiva, el Gualeró fue una acequia que debía ser cruzada por diversas sendas; de hecho, esta era sorteada por una canaleta de piedra hoy desaparecida y sustituida por un sifón y una tubería.
Valencià: Actualment, aquesta séquia es troba tapada.
Español: Actualmente, esta acequia se encuentra tapada.
Valencià: La missió principal del Gualeró és portar les aigües des de la part alta de Sant Joan d'Alacant, on enllaça amb la séquia Major, fins a la part baixa de l'Horta, on torna a enllaçar amb la ja esmentada séquia Major.
Español: La misión principal del Gualeró es llevar las aguas desde la parte alta de Sant Joan d'Alacant, donde enlaza con la acequia Mayor, hasta la parte baja de la Huerta, donde vuelve a enlazar con la ya mencionada acequia Mayor.
Valencià: Antigament, tenia uns quatre o cinc metres d'ample en el sòl i aconseguia diferents altures durant el seu recorregut i arribava als set o huit metres en les parts més profundes.
Español: Antiguamente, tenía unos cuatro o cinco metros de ancho en el suelo y alcanzaba diferentes alturas durante su recorrido, llegando a los siete u ocho metros en las partes más profundas.
Valencià: Els investigadors pensen que una vegada fet el Gualeró, es realitza una remodelació o readaptació dels regs d'aquesta zona, canviant el nom d'algunes séquies i donant reg a altres zones.
Español: Los investigadores piensan que una vez hecho el Gualeró, se realiza una remodelación o readaptación de los riegos de esta zona, cambiando el nombre de algunas acequias y dando riego a otras zonas.
Valencià: Aquest assut conté diferents inscripcions: en el recreixement de formigó se'n lligen diverses, en una hi ha diferents lletres que corresponen als obrers que van fer el treball.
Español: Este azud contiene las siguientes inscripciones: en la crecida de hormigón se leen varias, en una de ellas, varias letras que corresponden a los obreros que hicieron el trabajo de recrecido.
Valencià: En una altra, únicament: 1935.
Español: En otra únicamente: 1935.
Valencià: I finalment la més moderna diu: El día 20 de agosto de 1950 se terminaron las obras.
Español: Y finalmente la más moderna dice: El día 20 de agosto de 1950 se terminaron las obras.
Valencià: b) Assut de Sant Joan i construccions annexes a la séquia del Gualeró.
Español: b) Azud de Sant Joan y construcciones anexas a la acequia del Gualeró.
Valencià: Es considera inclòs en l'àmbit proposat un dels edificis de major rellevància vinculats amb l'aprofitament hidràulic de les aigües del riu Montnegre en el terme de Mutxamel, el Molí Nou; el mateix riu Montnegre en aquest tram i els terrenys directament vinculats als edificis anteriorment citats i les riberes del riu.
Español: Se considera incluido en el ámbito propuesto uno de los edificios de mayor relevancia vinculados con el aprovechamiento hidráulico de las aguas del río Montnegre en el término de Mutxamel, el Molí Nou; el mismo río Montnegre en este tramo y los terrenos directamente vinculados a los edificios anteriormente citados y las riberas del río.
Valencià: Contínua el límit pel perímetre d'aquesta parcel·la en direcció nord i després en direcció sud-est fins al punt (X 721581,73 Y 4257628,58).
Español: Continua el límite por el perímetro de esta parcela en dirección norte y después en dirección sureste hasta el punto (X 721581,73 Y 4257628,58).
Valencià: La línia segueix per la vora d'aquesta parcel·la fins al punt (X 721581,73 Y 4257628,58).
Español: La línea sigue por el borde de esta parcela hasta el punto (X 721581,73 Y4257628,58).
Valencià: A la cantonada oest de la parcel·la 64, la línia gira cap al nord fins a la cantonada nord de la mateixa parcel·la (X 721581,73, Y 4257628,58), moment en el qual la línia es dirigeix cap a l'oest seguint el llit del riu pel límit de les parcel·les 66 i 67 del polígon 6 fins a arribar a la intersecció de la parcel·la 67 amb el camí del Molí Nou (X 721581,73, Y 4257628,58).
Español: En la esquina oeste de la parcela 64, la línea gira hacia el norte hasta la esquina norte de la misma parcela (X 721581,73, Y 4257628,58), momento en el que la línea se dirige hacia el oeste siguiendo el cauce del río por el límite de las parcelas66 y 67 del polígono 6 hasta llegar a la intersección de la parcela 67 con el camino del Molí Nou (X 721581,73, Y 4257628,58).
Valencià: c) Delimitació gràfica: s'adjunta plànol en l'annex al document. 4.2.
Español: c) Delimitación gráfica: se adjunta plano en el anexo al documento. 4.2.
Valencià: Entorn de protecció del monument Assut de Sant Joan: a) Justificació S'inclou en l'entorn de protecció la unitat paisatgística formada per la conca del riu Montnegre, delimitada també pels camins més pròxims des d'on és possible la contemplació del bé d'interés cultural.
Español: Entorno de protección del monumento Azud de Sant Joan: a) Justificación Se incluye en el entorno de protección la unidad paisajística formada por la cuenca del río Montnegre, acotada también por los caminos más próximos desde donde es posible la contemplación del bien de interés cultural.
Valencià: Es consideren inclosos en l'àmbit proposat, un dels edificis de major rellevància vinculats amb l'aprofitament hidràulic de les aigües del riu Montnegre en el terme de Mutxamel, l'assut del Campello; el mateix riu Montnegre en aquest tram i els terrenys directament vinculats als edificis anteriorment citats i les riberes del riu.
Español: Se consideran incluidos en el ámbito propuesto, uno de los edificios de mayor relevancia vinculados con el aprovechamiento hidráulico de las aguas del río Montnegre en el término de Mutxamel, el azud del Campello; el mismo río Montnegre en este tramo y los terrenos directamente vinculados a los edificios anteriormente citados y las riberas del río.
Valencià: Sentit: horari Línia delimitadora: des de l'origen punt A de la delimitació, la línia segueix en sentit horari cap a l'est seguint la vora del camí que constitueix la parcel·la 9062 del polígon 8 fins a arribar al punt (X 723207,88 Y 4256740,47).
Español: Sentido: horario Línea delimitadora: desde el origen punto A de la delimitación, la línea sigue en sentido horario hacia el este siguiendo el borde del camino que constituye la parcela 9062 del polígono 8 hasta llegar al punto (X 723207,88 Y 4256740,47).
Valencià: En el punt (X 723207,88, Y 4256740,47), la línia gira cap al sud-est per la vora de la parcel·la 91 fins a arribar a la seua cantonada est, gira cap al sud pel perímetre d'aquesta parcel·la fins al punt (X 723207,88, Y 4256740,47) i continua després per la vora de la carretera CV-800 que coincideix amb el límit de les parcel·les 91, 93, 94 i 5 del polígon 8 fins a arribar de nou al pont sobre el riu del qual partia l'entorn.
Español: En el punto (X 723207,88, Y 4256740,47), la línea gira hacia el sureste por el borde de la parcela 91 hasta llegar a su esquina este, gira hacia el sur por el perímetro de dicha parcela hasta el punto (X 723207,88, Y 4256740,47) y continua después por el borde de la carretera CV-800 que coincide con el límite de las parcelas 91, 93, 94 y 5 del polígono 8 hasta llegar de nuevo al puente sobre el río del que partía el entorno.
Valencià: Relació i descripció dels immobles que es troben dins dels dos entorns de protecció amb categoria de bé de rellevància local Els immobles que conformen part d'aquest sistema hidràulic, i que es troben dins dels entorns delimitats, el Molí Nou i l'assut del Campello, tindran la consideració de béns de rellevància local i s'inclouran en el catàleg de proteccions municipal, secció de patrimoni cultural. 5.1.
Español: Relación y descripción de los inmuebles que se encuentran dentro de los dos entornos de protección con categoría de bien de relevancia local Los inmuebles que conforman parte de este sistema hidráulico, y que se encuentran dentro de los entornos delimitados, el Molí Nou y el azud del Campello, tendrán la consideración de bienes de relevancia local y se incluirán en el catálogo de protecciones municipal, sección de patrimonio cultural. 5.1.
Valencià: Dins de l'entorn de protecció de l'Assut de Mutxamel Molí Nou: molí fariner de dues moles del segle XVI en el marge esquerre del riu Montnegre, aigües amunt de l'assut de Mutxamel.
Español: Dentro del entorno de protección del Azud de Mutxamel Molí Nou: molino harinero de dos muelas del siglo XVI en la margen izquierda del río Montnegre, aguas arriba del azud de Mutxamel.
Valencià: Probablement és un dels més antics de la conca del Montnegre, ja marcat en els plànols de l'horta d'Alacant de l'any 1585.
Español: Probablemente es uno de los más antiguos de la cuenca del Montnegre, ya marcado en los planos de la huerta de Alicante del año 1585.
Valencià: El va descriure Jouvin en 1672, en el seu viatge cap a Xixona, ja que l'antic camí passava pel seu costat.
Español: Lo describió Jouvin en 1672 en su viaje hacia Xixona ya que el antiguo camino pasaba por su lado.
Valencià: Llavors es descrivia amb dues moles i pel que sembla va ser establit de nou en 1771, probablement després de la seua destrucció per alguna riuada.
Español: Entonces se describía con dos muelas y al parecer fue establecido de nuevo en 1771, probablemente tras su destrucción por alguna riada.
Valencià: Entre els anys 1827 i 1830 el seu amo, Juan Rovira, va pretendre canviar-lo de lloc per a aprofitar el cabal d'una mina situada en el marge oposat del riu.
Español: Entre los años 1827 y 1830 su dueño, Juan Rovira, pretendió cambiarlo de lugar para aprovechar el caudal de una mina situada en la margen opuesta del río.
Valencià: Segons Brotons va funcionar fins a la Guerra Civil.
Español: Según Brotons funcionó hasta la Guerra Civil.
Valencià: El molí té un cos principal de planta rectangular amb coberta de teula de dos vessants.
Español: El molino tiene un cuerpo principal de planta rectangular con cubierta de teja a dos aguas.
Valencià: El Molí Nou és un antic molí d'aigua posseïdor de la condició juridicopatrimonial de BRL en aplicació de la disposició addicional cinquena de la Llei de patrimoni cultural valencià. 5.2.
Español: El Molí Nou es un antiguo molino de agua poseedor de la condición jurídico-patrimonial de BRL en aplicación de la disposición adicional quinta de la Ley de patrimonio cultural valenciano. 5.2.
Valencià: Dins de l'entorn de protecció de l'Assut de Sant Joan Assut del Campello i inici de la séquia d'aquest nom: es considera respecte als altres dos assuts com a obra menor, encara que té el mateix interés i està ben projectat i construït.
Español: Dentro del entorno de protección del Azud de Sant Joan Azud del Campello e inicio de la acequia de dicho nombre: se considera respecto a los otros dos azudes como obra menor, aunque tiene el mismo interés, estando bien proyectado y construido.
Valencià: Actualment quasi amagat per l'exuberant vegetació que cobreix el llit del riu en aquesta zona.
Español: Actualmente casi escondido por la exuberante vegetación que cubre el lecho del río en esta zona.
Valencià: És un conjunt de dos murs disposats en una gorja del riu, la més pròxima a la mar.
Español: Es un conjunto de dos muros dispuestos en una hoz del río, siendo la más próxima al mar.
Valencià: A diferència de les preses situades més amunt, aquesta no ocupa en la seua longitud la totalitat del llit, sinó aproximadament la meitat.
Español: A diferencia de las presas situadas más arriba, esta no ocupa en su longitud la totalidad del cauce, sino que es aproximadamente la mitad.
Valencià: Un dels murs recolza en el marge esquerre, on existeix un estrep d'obra de fàbrica, entre el contrafort i el talús del terreny està la comporta d'entrada a la séquia que condueix l'aigua cap a terres del Campello.
Español: Uno de los muros apoya en la margen izquierda, donde existe un estribo de obra de fábrica, entre él y el talud del terreno está la compuerta de entrada a la acequia que conduce el agua hacia tierras de El Campello.
Valencià: Aquesta séquia compta amb un sistema de sobreeixidors que retornen al riu l'excés d'aigua sobrant.
Español: Esta acequia cuenta con un sistema de aliviaderos que devuelven al río el exceso de agua sobrante en ella.
Valencià: Després dels estudis d'Armando Alberola, trobem dades de l'existència d'una xicoteta presa en el curs baix del riu Montnegre des de finals del segle XVIII que, potser, degué ser destruïda per diferents riuades.
Español: Tras los estudios de Armando Alberola, encontramos datos de la existencia de una pequeña presa en el curso bajo del río Montnegre desde finales del siglo XVIII que sería, quizás, destruida por diferentes riadas.
Valencià: Des de principis d'agost de 1811, hi ha constància documental de la intenció de construir un assut, ja que l'arquitecte Juan Bautista Lacorte havia proposat la construcció de l'assut a 50 vares ?al voltant de 800 metres- de la presa de Sant Joan d'Alacant.
Español: Desde principios de agosto de 1811, hay constancia documental de la intención de construir un azud ya que el arquitecto Juan Bautista Lacorte había propuesto su construcción a 50 varas ?alrededor de 800 metros- de la presa de Sant Joan d'Alacant.
Valencià: Però no va ser fins a 1824 quan els llauradors del Campello ho sol·licitaren formalment a la ciutat d'Alacant.
Español: Pero no sería hasta 1824 cuando los labradores de El Campello lo solicitasen formalmente a la ciudad de Alicante.
Valencià: Després de diverses consultes i discussions, es va decidir que l'arquitecte Antonio Jover dissenyara els plànols i elaborara els plecs per a l'execució de les obres.
Español: Tras diversas consultas y discusiones, se decidió que el arquitecto Antonio Jover diseñaría los planos y elaboraría los pliegos para la ejecución de las obras.
Valencià: Una Reial Ordre, expedida a Madrid el 13 de maig de 1828, instava a la construcció immediata d'aquest assut.
Español: Una Real Orden, expedida en Madrid el 13 de mayo de 1828, instaba a la construcción inmediata de este azud.
Valencià: No obstant això, en 1840 encara no s'havia col·locat cap pedra, tot i que degué quedar acabat cap a 1843 perquè és citat per l'enginyer francés Maurice Aymard i, posteriorment, per Joaquín Roca de Togores en la seua Memòria sobre l'estat de l'agricultura a la província d'Alacant.
Español: Sin embargo, en 1840 aún no se había colocado ninguna piedra aunque debió quedar terminada hacia 1843 porque es citado por el ingeniero francés Maurice Aymard y, posteriormente, por Joaquín Roca de Togores en su Memoria sobre el estado de la agricultura en la provincia de Alicante.
Valencià: Amb posterioritat, en els anys 1868 i 1874, la presa va ser objecte de millores, i s'hi efectuaren importants reparacions en 1888.
Español: Con posterioridad, en los años 1868 y 1874, la presa fue objeto de mejoras; efectuándose importantes reparaciones en 1888.
Valencià: Per tant, aquesta presa menor només va funcionar des de la meitat del segle XIX fins a principis del segle XX, encara que aquest assut era encara menys previsible, ja que només resultava actiu quan als altres dos els sobrava aigua o les crescudes eren de gran volum.
Español: Por tanto, esta presa menor solo funcionó desde mitad del siglo XIX hasta principios del siglo XX, aunque este era todavía menos previsible ya que solo resultaba activo cuando a los otros dos azudes les sobraba agua o las crecidas eran de gran volumen.
Valencià: Fins als anys 30 del segle XX, aquest assut ha sigut mantingut i atés.
Español: Hasta los años 30 del siglo XX, este azud ha sido mantenido y cuidado.
Valencià: Aquesta construcció hidràulica derivava les aigües pel marge esquerre, mitjançant una boquera anomenada séquia de Cerdà, beneficiant una superfície de 320 hectàrees situades en la partida Casa Marco, els voltants del Campello i les Coves.
Español: Esta construcción hidráulica derivaba las aguas por la margen izquierda, mediante una boquera llamada acequia de Cerdá, beneficiando una superficie de 320 hectáreas ubicadas en la partida Casa Marco, las inmediaciones de El Campello y Les Coves.
Valencià: Aquestes terres disposaven únicament d'aquest sistema de reg; per tant, els seus cultius es reduïen a ametlers, garroferes i oliveres.
Español: Estas tierras disponían únicamente de este sistema de riego; por tanto, sus cultivos se reducían a almendros, algarrobos y olivos.
Valencià: S'atindrà al que es disposa en la secció segona, Règim dels béns immobles d'interés cultural, del capítol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, aplicable a la categoria de monument.
Español: Se atendrá a lo dispuesto en la sección segunda, Régimen de los bienes inmuebles de interés cultural, del capítulo III de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, aplicable a la categoría de monumento.
Valencià: Els usos permesos seran tots aquells compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial del bé i que contribuïsquen a la consecució d'aquestes finalitats.
Español: Los usos permitidos serán todos aquellos compatibles con la puesta en valor y disfrute patrimonial del bien y que contribuyan a la consecución de dichos fines.
Valencià: L'autorització particularitzada d'ús es regirà segons el que es disposa en l'article 18 de la citada llei.
Español: La autorización particularizada de uso se regirá según lo dispuesto en el artículo 18 de la citada ley.
Valencià: De conformitat amb el que es disposa en l'article 35 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, qualsevol intervenció que pretenga abordar-se en els monuments i el seu entorn de protecció, requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura.
Español: De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano, cualquier intervención que pretenda abordarse en los monumentos y su entorno de protección, requerirá de la previa autorización de la conselleria competente en materia de cultura.
Valencià: Aquesta autorització s'emetrà conforme als criteris establits en la present normativa, i en allò no previst en aquesta, mitjançant l'aplicació directa dels criteris inclosos en l'article 39 de la citada llei.
Español: Esta autorización se emitirá conforme a los criterios establecidos en la presente normativa, y en lo no contemplado en la misma, mediante la aplicación directa de los criterios contemplados en el artículo 39 de la citada ley.
Valencià: Sense perjudici del que es disposa en l'article anterior, mitjançant un informe tècnic municipal motivat, es podrà derivar la no necessitat d'autorització prèvia en els edificis situats en l'entorn de protecció dels monuments, en les actuacions que se situen fora del present marc normatiu per falta de transcendència patrimonial, com seria el cas de les obres i instal·lacions dirigides a la mera conservació, reparació general, així com equipament i decoració interior.
Español: Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo anterior, mediante informe técnico municipal motivado, se podrá derivar la no necesidad de autorización previa en los edificios situados en el entorno de protección de los monumentos, en las actuaciones que se sitúen fuera del presente marco normativo por falta de trascendencia patrimonial, como sería el caso de las obras e instalaciones dirigidas a la mera conservación, reparación general, así como equipamiento y decoración interior.