gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: La substitució de la dolçaina i el tabal per la música de banda fou clau en el manteniment dels diversos balls de la dansada, balls que constitueixen una riquesa de les danses dels pobles que, en gran manera, s'ha perdut o reinventat.
Español: La sustitución de la dulzaina y el tabal por la música de banda fue clave en el mantenimiento de los diversos bailes de la danza, bailes que constituyen una riqueza de las danzas de los pueblos que, en gran medida, se ha perdido o reinventado.
Valencià: Fou precisament aquesta entitat, la Societat Musical Cultural de Penàguila, la que el 2010 va promoure i realitzar un estudi etnogràfic consistent a realitzar un treball musicològic, posar-les en partitura i recuperar l'ordre dels passos, tasca que va comportar un esforç col·lectiu, dirigit per un músic especialitzat i encarregat per la banda, Pau Blanes, el qual va recollir el material etnogràfic de les persones majors i més joves que millor sabien ballar-les, no havien deixat mai de fer-ho i, de vegades, havien perfeccionat el ball en grups de danses d'altres localitats com ara Alcoi.
Español: Fue precisamente esta entidad, la Sociedad Musical Cultural de Penàguila, la que el 2010 promovió y realizó un estudio etnográfico consistente en un trabajo musicológico, ponerlas en partitura y recuperar el orden de los pasos, tarea que comportó un esfuerzo colectivo, dirigido por un músico especializado y encargado por la banda, Pau Blanes, quien recogió el material etnográfico de las personas mayores y más jóvenes que mejor sabían bailarlas, no habían dejado nunca de hacerlo y, a veces, habían perfeccionado el baile en grupos de danzas de otras localidades como por ejemplo Alcoy.
Valencià: La tercera raó, la principal, com ja s'ha dit, és que les danses de Penàguila són un ball únic de creació popular específic i propi d'aquest poble, una creació popular que forma part del patrimoni cultural valencià, que manté una sèrie de rituals i elements específics, entre aquests el fet que consta, segons el que ha arribat fins ara, de nou cobles musicalment diferents, cadascuna amb el seu ball diferenciat, i dues tonades musicals o cadena que remata cada cobla, encara que aquestes tres tonades tenen un únic ball, certament molt lúdic o divertit, perquè fa rodar els balladors i balladores amb els d'altres parelles.
Español: La tercera razón, la principal, como ya se ha dicho, es que las danzas de Penàguila son un baile único de creación popular específico y propio de este pueblo, una creación popular que forma parte del patrimonio cultural valenciano, que mantiene una serie de rituales y elementos específicos, entre ellos el hecho de que consta, según lo que ha llegado hasta ahora, de nueve coplas musicalmente diferentes, cada una con su baile diferenciado, y dos tonadas musicales o cadena que remata cada copla, aunque estas tres tonadas tienen un único baile, ciertamente muy lúdico o divertido, porque hace rodar a los bailadores y bailadoras con los de otras parejas.
Valencià: La nomenclatura de les cobles, de vegades, té noms de persona (Consuelo, El tio Baptiste.
Español: La nomenclatura de las coplas, a veces, tiene nombres de persona (Consuelo, El tio Baptiste.
Valencià: ) i de vegades frases o paraules estrictament pròpies de la dansa (Encarades, Punta i taló, Les tres patadetes).
Español: ) y a veces frases o palabras estrictamente propias de la danza (Encarades, Punta i taló, Les tres patadetes).
Valencià: Fins als anys seixanta s'han ballat amb postisses i les lletres s'han perdut, conservant-se'n sols una, completa, la de la segona tornada o cadena (Alça l'aleta polleta.
Español: Hasta los años sesenta se han bailado con postizas y las letras se han perdido, conservándose sola una, completa, la del segundo estribillo o cadena (Alça l'aleta, polleta.
Valencià: ), i una molt parcial d'una de les cobles (Així s'empenyen tots els xorros del riuet.
Español: ), y una muy parcial de una de las coplas (Així s'empenyen tots els xorros del riuet.
Valencià: En l'estudi musicològic d'aquesta memòria es detallen aquests aspectes.
Español: En el estudio musicológico de esta memoria se detallan estos aspectos.
Valencià: Dit açò, convé deixar constància que una data fonamental per a la repristinació o recuperació de l'estat original de les danses es va fer el 2010, any en què la Societat Musical Cultural de Penàguila va ser festera de les festes majors i va fer una tasca etnològica i musicològica de primera magnitud per a posar les danses en partitura, ordenar els balls i les cobles arreplegant la tradició oral (que variava) i les pautes musicals, va tornar als vestits tradicionals, es va fer una gravació de la música i de la música i ball, es va editar un llibret, un CD i un DVD; va assajar un grup i, durant el mes d'agost, va ampliar-se amb més parelles per a presentar la tasca en les festes del poble, cosa que es va fer el 21 d'agost a la vesprada.
Español: Dicho esto, conviene dejar constancia que una fecha fundamental para la repristinación o recuperación del estado original de las danzas se hizo en 2010, año en que la Sociedad Musical Cultural de Penàguila fue fiestera de las fiestas mayores e hizo una tarea etnológica y musicológica de primera magnitud para poner las danzas en partitura, ordenar los bailes y las coplas recogiendo la tradición oral (que variaba) y las pautas musicales, volvió a los trajes tradicionales, se hizo una grabación de la música y de la música y baile, se editó un libro, un CD y un DVD; ensayó un grupo y, durante el mes de agosto, se amplió con más parejas para presentar la tarea en las fiestas del pueblo, cosa que se hizo el 21 de agosto por la tarde.
Valencià: Aquesta important tasca etnogràfica i musicològica la va realitzar Pau Blanes.
Español: Esta importante labor etnográfica y musicológica la realizó Pau Blanes.
Valencià: Amb posterioritat a aquesta recuperació, es va constituir un grup de danses al poble, El Rodamur (2010-2012), ara extingit; posteriorment se'n va crear un de nou, Punta i Taló (des de 2013 fins ara), ambdues associacions registrades consecutivament.
Español: Con posterioridad a esta recuperación, se constituyó un grupo de danzas en el pueblo, El Rodamur (2010-2012), ahora extinguido; posteriormente se creó uno nuevo, Punta i Taló (desde 2013 hasta ahora), ambas asociaciones registradas consecutivamente.
Valencià: La segona segueix viva i l'una i l'altra van organitzar un dia de dansa on inviten un altre grup.
Español: La segunda sigue viva y una y otra organizaron un día de danza donde invitan a otro grupo.
Valencià: També aquestes associacions han format o formen part de l'Aplec de la Mariola, que reuneix grups del Comtat, l'Alcoià i la Foia de Castalla, i organitzen aplecs itinerants.
Español: También estas asociaciones han formado o forman parte del Encuentro de la Mariola, que reúne grupos del Comtat, l'Alcoià y la Foia de Castalla, y organizan encuentros itinerantes.
Valencià: Penàguila ha anat a l'Aplec de Danses de Planes (2011), Beneixama (2012), Bocairent (2013), Onil (2014) Penàguila (2015), Alcoi (2016), Muro (2017), Cocentaina (2018) i Banyeres de Mariola (2019).
Español: Penàguila ha ido al Encuentro de Danzas de Planes (2011), Beneixama (2012), Bocairent (2013), Onil (2014) Penàguila (2015), Alcoy (2016), Muro (2017), Cocentaina (2018) y Banyeres de Mariola (2019).
Valencià: L'Aplec de Penàguila es va fer el 4 de juliol de 2015 i van participar les poblacions d'Onil, Bocairent, Beneixama, Planes, Agres, Banyeres, Cocentaina, Muro, Alcoi, Castalla i Penàguila.
Español: El Encuentro de Penàguila se hizo el 4 de julio de 2015 y participaron las poblaciones de Onil, Bocairent, Beneixama, Planes, Agres, Banyeres, Cocentaina, Muro, Alcoy, Castalla y Penàguila.
Valencià: Com en cada aplec, el poble que organitza tria un ball que ballen tots, en aquest cas, les Seguidilles (o Segadilles) de Penàguila.
Español: Como en cada encuentro, el pueblo que organiza elige un baile que bailan todos, en este caso, las Seguidillas (o Segadilles) de Penàguila.
Valencià: Als aplecs s'ha d'afegir que la dansada de Penàguila el 2013 va ser ballada a Istanbul per adolescents de Secundària d'Alacant en un festival internacional on es representaren balls del Perú, Turquia, Romania, Holanda, Hongria, Andorra, Nigèria.
Español: A los encuentros se tiene que añadir que la danza de Penàguila en 2013 fue bailada en Estambul por adolescentes de Secundaria de Alicante en un festival internacional donde se representaron bailes del Perú, Turquía, Rumanía, Holanda, Hungría, Andorra, Nigeria.
Valencià: , entre altres països.
Español: , entre otros países.
Valencià: La quarta raó, en fi, és el caràcter comunitari i identitari de les danses del poble.
Español: La cuarta razón, en fin, es el carácter comunitario e identitario de las danzas del pueblo.
Valencià: La dansada és un acte d'integració social que té com a escenari places i carrers.
Español: La danza es un acto de integración social que tiene como escenario plazas y calles.
Valencià: Es constitueixen, de fet, en una de les maneres de mostrar la identitat entre els membres del grup -del poble en aquest cas- que activa les interaccions entre els que ballen i, alhora, es dinamitzen les relacions personals i grupals, i individus i grups es manifesten en els moviments seqüenciats i pautats.
Español: Se constituyen, de hecho, en una de las maneras de mostrar la identidad entre los miembros del grupo -del pueblo en este caso- que activa las interacciones entre los que bailan y, a la vez, se dinamizan las relaciones personales y grupales, e individuos y grupos se manifiestan en los movimientos secuenciados y pautados.
Valencià: També l'individu es manifesta.
Español: También el individuo se manifiesta.
Valencià: Tradicionalment el sistema de ball de dansada era -i és encara- el següent: quan la banda actua a la plaça i toca la dansada, la caixa arranca el compàs de la dansada mentre ixen balladores i balladors, vestits com van, no revestits de manera especial.
Español: Tradicionalmente el sistema de baile de danza era -y es todavía- el siguiente: cuando la banda actúa en la plaza y toca la danza, la caja arranca el compás de la danza mientras salen bailadoras y bailadores, vestidos como van, no revestidos de manera especial.
Valencià: Els més entesos i/o els festers es posen junts, unes parelles al costat de les altres, i encapçalen la dansada; fan de caps de dansa (que podem definir-los com els que dirigeixen la dansada), encara que no tenen cap institucionalització més que saber ballar-la bé.
Español: Los más entendidos y/o los festeros se ponen juntos, unas parejas junto a las otras, y encabezan la danza; hacen de jefes de danza (que podemos definir como los que dirigen la danza), aunque no tienen ninguna institucionalización más que saber bailarla bien.
Valencià: A diferència d'altres llocs on els caps de dansa o festers trauen a ballar les dones, a Penàguila «un nombre indeterminat de parelles [.
Español: A diferencia de otros lugares donde los jefes de danza o festeros sacan a bailar a las mujeres, en Penàguila «un número indeterminado de parejas [.
Valencià: ] surten ballant totes a un so».
Español: ] salen bailando todas al mismo tiempo».
Valencià: Aquests balladors, quan del compàs es passa a l'arrancada del ball, marquen quin ball correspon a la cobla que es toca; els altres balladors i balladores, que es posen per parelles darrere dels caps, segueixen el pas que ells fan de cada cobla i rematen el ball amb la tornada o cadena; darrere de la tornada, i abans de la següent cobla, el tabalet o la caixa marca un poc de temps i els caps de dansa avancen o es desplacen una curta distància i, darrere d'ells, tots els balladors i balladores de la dansada.
Español: Estos bailadores, cuando del compás se pasa al arranque del baile, marcan qué baile corresponde a la copla que se toca; los otros bailadores y bailadoras, que se ponen por parejas detrás de los jefes, siguen el paso que ellos hacen de cada copla y rematan el baile con el estribillo o cadena; después del estribillo, y antes de la siguiente copla, el tabalet o la caja marca un poco de tiempo y los jefes de danza avanzan o se desplazan una corta distancia y, detrás de ellos, todos los bailadores y bailadoras de la danza.
Valencià: Quan es balla a la plaça de l'Arbre (el lloc més comú de la dansada popular), es van fent voltes al voltant de l'arbre que fa de referència; si es ballen en una altra plaça, també es busca un punt de referència, el redó de la plaça, i si es ballen en un carrer, entre cobla i cobla es deambula al llarg d'uns metres.
Español: Cuando se baila en la plaza del Árbol (el lugar más común de la danza popular), se van dando vueltas alrededor del árbol que hace de referencia; si se bailan en otra plaza, también se busca un punto de referencia, el redondo de la plaza, y si se bailan en una calle, entre copla y copla se deambula a lo largo de unos metros.
Valencià: La dansada acaba quan s'acaben els nou balls.
Español: La danza acaba cuando se acaban los nueve bailes.
Valencià: En una nit es poden tocar dues o tres dansades.
Español: En una noche se pueden tocar dos o tres danzas.
Valencià: Però el que és important és que, usualment, s'ompli la plaça, i de vegades un atzucac adjunt amb els més menuts, si no caben tots els que volen ballar al voltant de l'arbre.
Español: Pero lo importante es que, usualmente, se llena la plaza, y a veces un callejón sin salida adjunto con los más pequeños, si no caben todos los que quieren bailar alrededor del árbol.
Valencià: El ball de la dansada fa, al mateix temps, d'aprenentatge pràctic.
Español: El baile de la danza hace, al mismo tiempo, de aprendizaje práctico.
Valencià: El nombre de participants és obert i les dones formen per la part de més a fora de l'arbre i els homes per la més propera a l'arbre; si es balla en carrer, les balladores queden a la dreta dels balladors.
Español: El número de participantes es abierto y las mujeres forman por la parte de más afuera del árbol y los hombres por la más próxima al árbol; si se baila en calle, las bailadoras quedan a la derecha de los bailadores.
Valencià: Aquest sistema de ball a la plaça, amb gent rodejant els balladors asseguda en cadires, i mirant uns que ballen amb perfecció i uns altres que van ensenyant-se, imprimeix un caràcter comunitari a la dansada, que és el que, junt amb la banda, que és la que fa actuacions de ball periòdicament, atorga aquesta relació comunitària.
Español: Este sistema de baile en la plaza, con gente rodeando a los bailadores sentada en sillas, y mirando a unos que bailan con perfección y otros que van aprendiendo, imprime un carácter comunitario a la danza, y esto es lo que, junto con la banda, que hace actuaciones de baile periódicamente, otorga esta relación comunitaria.
Valencià: Qualsevol se les pot ensenyar i se les ensenya de fet, i aleshores, aquesta persona es considera que s'ha integrat en la comunitat.
Español: Cualquiera las puede aprender y se las aprende de hecho, y entonces, esta persona se considera que se ha integrado en la comunidad.
Valencià: En els darrers anys, tot i que els grups de danses dels diversos pobles operen majoritàriament com a grups d'afeccionats al ball que fan espectacle (i també ensenyen a ballar), ací es pretén recuperar la dansada com a fet social i de participació (sense menyscabar la importància i la funció del grup de danses).
Español: En los últimos años, a pesar de que los grupos de danzas de los diferentes pueblos operan mayoritariamente como grupos de aficionados al baile que hacen espectáculo (y también enseñan a bailar), aquí se pretende recuperar la danza como hecho social y de participación (sin menoscabar la importancia y la función del grupo de danzas).
Valencià: Com deia la presidenta del grup de danses El Rodamur, «l'herència cultural que els nostres avantpassats ens van deixar, ens fa responsables i ens obliga a mantindre-les vives».
Español: Cómo decía la presidenta del grupo de danzas Rodamur, «la herencia cultural que nuestros antepasados nos dejaron, nos hace responsables y nos obliga a mantenerlas vivas».
Valencià: Es pretén, doncs, impulsar la dansada popular, atenent la ritualització tradicional d'antuvi que encara es manté viva.
Español: Se pretende, pues, impulsar la danza popular, atendiendo a la ritualización tradicional que todavía se mantiene viva.
Valencià: Documentació associada a) Bibliogràfica Amades, Joan (1982), 5 v.
Español: Documentación asociada a) Bibliográfica Amades, Joan (1982), 5 v.
Valencià: , Costumari català, Salvat i Edicions 62.
Español: , Costumari català, Salvat y Edicions 62.
Valencià: Blanes, Pau (2010), «Apropament analític a la música i al ball», Danses de Penàguila, Penàguila, Societat Musical Cultural, edició amb un CD i un DVD.
Español: Blanes, Pau (2010), «Apropament analític a la música i al ball», Danses de Penàguila, Penàguila, Societat Musical Cultural, edición con un CD y un DVD.
Valencià: El Constitucional: 1 de maig de 1886.
Español: El Constitucional: 1 de mayo de 1886.
Valencià: El Liberal: 24 d'abril de 1886, 9 de maig de 1886; 9 de maig de 1986.
Español: El Liberal: 24 de abril de 1886, 9 de mayo de 1886; 9 de mayo de 1986.
Valencià: Diario de la mañana: 1 d'octubre de 1880, 29 d'abril de 1886, 8 de maig de 1886, 23 d'abril de 1887.
Español: Diario de la mañana: 1 de octubre de 1880, 29 de abril de 1886, 8 de mayo de 1886, 23 de abril de 1887.
Valencià: Informació tècnica a) Investigadors Baldó Lacomba, Marc (catedràtic d'Història Contemporània de la Universitat de València i cronista oficial de Penàguila).
Español: Información técnica a) Investigadores Baldó Lacomba, Marc (catedrático de Historia Contemporánea de la Universitat de València y cronista oficial de Penàguila).
Valencià: Blanes Mullor, Pau (mestre de música i professor superior de saxòfon del Conservatori Superior de Música Óscar Esplá, d'Alacant) Llorens Picó, Paqui (Associació Cultural El Cabasset Cabassat.
Español: Blanes Mullor, Pau (maestro de música y profesor superior de saxofón del Conservatorio Superior de Música Óscar Esplá, de Alicante) Llorens Picó, Paqui (Associació Cultural El Cabasset Cabassat.
Valencià: Presidenta de l'anterior grup de danses El Rodamur, Penàguila).
Español: Presidenta del anterior grupo de danzas El Rodamur, Penàguila).
Valencià: b) Informants S'han fet entrevistes a persones majors del poble enteses en les danses.
Español: b) Informantes Se han hecho entrevistas a personas mayores del pueblo entendidas en las danzas.
Valencià: S'ha consultat la bibliografia citada i altres treballs relatius a les danses.
Español: Se ha consultado la bibliografía citada y otros trabajos relativos a las danzas.
Valencià: Documents complementaris a) Garantia de compliment de la legislació vigent en matèria de drets humans, animals i mediambientals.
Español: Documentos complementarios a) Garantía de cumplimiento de la legislación vigente en materia de derechos humanos, animales y medioambientales.
Valencià: Les danses compleixen la legislació vigent en matèria de drets humans.
Español: Las danzas cumplen la legislación vigente en materia de derechos humanos.
Valencià: No afecten la legislació de benestar animal ni mediambiental.
Español: No afectan a la legislación de bienestar animal ni medioambiental.
Valencià: b) Acceptació majoritària de la comunitat perquè la manifestació es declare patrimoni cultural immaterial.
Español: b) Aceptación mayoritaria de la comunidad para que la manifestación se declare patrimonio cultural inmaterial.
Valencià: La sol·licitud de declaració de bé de rellevància local de caràcter immaterial la inicia la Regidoria de Cultura i Festes amb el suport unànime del Ple de la corporació municipal de Penàguila.
Español: La solicitud de declaración de bien de relevancia local de carácter inmaterial la inicia la Concejalía de Cultura y Fiestas con el apoyo unánime del Pleno de la corporación municipal de Penàguila.
Valencià: Han donat suport a aquesta sol·licitud més de 500 signatures d'entitats del poble i la comarca i de particulars, que -sol·licitud i signatures- s'adjunten en la documentació original lliurada.
Español: Han apoyado esta solicitud más de 500 firmas de entidades del pueblo y la comarca y de particulares, que -solicitud y firmas- se adjuntan en la documentación original entregada.
Valencià: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV – Disposició ================= Compartir Compartir Tornar Guardar el document Descarregar les metadades en format XML Sumari del DOGV 9570, del 06-04-2023 (2023/3321) RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de Muela de Todolella II, en els termes municipals d'Olocau del Rey i Todolella.
Español: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV - Disposición ================== Comparte Comparte Volver Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML Sumario DOGV 9570, del 06-04-2023 (2023/3321) RESOLUCIÓN de 24 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de Muela de Todolella II, en los términos municipales de Olocau del Rey y Todolella.
Valencià: Expedient: (2999897) 22/2023/AIA.
Español: Expediente: (2999897) 22/2023/AIA.
Valencià: ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Dades del document Número de DOGV : 9570 Data del DOGV : 06-04-2023 Secció del DOGV : III.
Español: ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ Datos del documento Número DOGV : 9570 Fecha DOGV : 06-04-2023 Sección del DOGV : III.
Valencià: ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES Número del document : 2023/3321 CVE Data del document : 24-01-2023 Organisme emissor : Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica Tipus de document : Resolució Descriptors : * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica impacte ambiental RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de Muela de Todolella II, en els termes municipals d'Olocau del Rey i Todolella.
Español: ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS Número del documento : 2023/3321 CVE Fecha del documento : 24-01-2023 Organismo emisor : Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica Tipo de documento : Resolución Descriptores : * Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica impacto ambiental RESOLUCIÓN de 24 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de Muela de Todolella II, en los términos municipales de Olocau del Rey y Todolella.
Valencià: [2023/3321] «Declaració d'impacte ambiental Expedient: (2999897) 22/2023/AIA.
Español: [2023/3321] «Declaración de impacto ambiental Expediente: (2999897) 22/2023/AIA.
Valencià: Títol: Muela de Todolella II.
Español: Título: Muela de Todolella II.
Valencià: Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.
Español: Órganosustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón.
Valencià: òrgan substantiu: ATALFE/2020/16.
Español: Órgano sustantivo: ATALFE/2020/16.
Valencià: Localització: Termes municipals d'Olocau del Rey i Todolella.
Español: Localización: Términos municipales de Olocau del Rey y Todolella.
Valencià: Descripció del projecte L'empresa Med Wind Energy, SL, promou un projecte de parc eòlic denominat Muela de Todolella II en la zona eòlica 2 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
Español: Descripción del proyecto La empresa Med Wind Energy, SL, promueve un proyecto de parque eólico denominado Muela de Todolella II en la zona eólica 2 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.