gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Per a elaborar-la ens hem basat fonamentalment en l'estudi més complet que hi ha fins hui, realitzat per l'investigador petrerí Vicent Navarro i Tomàs, titulat Les danses de les carasses de Petrer: origen, evolució i perspectives de futur i que es recull en la bibliografia.
Español: Para elaborar la misma, nos hemos basado fundamentalmente en el estudio más completo que existe hasta la fecha, realizado por el investigador petrerense Vicent Navarro i Tomàs, titulado Les danses de les carasses de Petrer: origen, evolució i perspectives de futur y que se recoge en la bibliografía.
Valencià: Identificació a) Identificació geogràfica Les Danses de les Carasses se celebren en el centre històric de la vila de Petrer, població situada a la comarca alacantina del Vinalopó Mitjà.
Español: Identificación a) Identificación geográfica Las Danses de les Carasses se celebran en el centro histórico de la villa de Petrer, población situada en la comarca alicantina del Vinalopó Medio.
Valencià: d) Denominació principal i altres Les Danses de les Carasses de Petrer.
Español: d) Denominación principal y otras Las Danses de les Carasses de Petrer.
Valencià: e) Imatge Les carasses es relacionen tradicionalment amb les festes patronals en honor a la Mare de Déu del Remei, i la seua imatge representativa és una màscara o carassa que es confecciona amb un tros de tela en la qual es dibuixen trets facials com ulls, nas i boca.
Español: e) Imagen Las carasses se relacionan tradicionalmente con las fiestas patronales en honor a la Virgen del Remedio, siendo su imagen representativa una máscara o carassa que se confecciona con un trozo de tela en la que se dibujan rasgos faciales como ojos, nariz y boca.
Valencià: f) Comunitats o persones relacionades amb l'element Les Danses de les Carasses estan organitzades per la Regidoria de Festes de l'Ajuntament de Petrer en coordinació amb diferents col·lectius musicals i socioculturals de Petrer com són la Colla El Terròs, l'Associació El Terror, l'Associació de Veïns del Centre Històric Miguel Hernández i, en els últims anys, l'Associació Kaskaruja.
Español: f) Comunidades o personas relacionadas con el elemento Las Danses de les Carasses están organizadas por la Concejalía de Fiestas del Ayuntamiento de Petrer en coordinación con distintos colectivos musicales y socioculturales de Petrer como son la Colla El Terròs, la Asociación El Terror, la Asociación de Vecinos del Centro Histórico Miguel Hernández y, en los últimos años, la Asociación Kaskaruja.
Valencià: g) Breu descripció En el mes d'octubre, després de les festes patronals en honor a la Mare de Déu del Remei, determinats dies dels caps de setmana, a la vesprada, es fa una cercavila pels carrers i places del centre històric amenitzada amb música tradicional de dolçaina i tabalet, i en què participen persones emmascarades i vestides amb vestits i roba de dècades anteriors anomenades carasses.
Español: g) Descripción escueta En el mes de octubre, después de las fiestas patronales en honor a la Virgen del Remedio, determinados días de los fines de semana, por la tarde, se hace un pasacalle por las calles y plazas del centro histórico amenizado con música tradicional de dulzaina y tambor, y en el que participan personas enmascaradas y vestidas con trajes y ropajes de décadas anteriores denominadas carasses.
Valencià: Al final de la desfilada, a la plaça de Baix, davant del públic congregat i amb acompanyament musical, les persones disfressades de carasses realitzen les danses.
Español: Al final del desfile, en la plaza de Baix, ante al público congregado y con acompañamiento musical, las personas disfrazadas de carasses realizan las danzas. 2.
Valencià: Marc espacial a) Localització Les danses de les carasses es representen en el nucli històric tradicional de Petrer, i consisteixen en una cercavila per diversos carrers i places que acaba en ball a la plaça de Baix, on estan ubicats l'ajuntament i l'església parroquial de Sant Bartomeu Apòstol.
Español: Marco espacial a) Localización Las Danses de les Carasses se representan en el núcleo histórico tradicional de Petrer, y consisten en un pasacalle por diversas calles y plazas finalizando en el baile en la plaza de Baix, donde se ubica el ayuntamiento y la iglesia parroquial de San Bartolomé Apóstol.
Valencià: Per tant, es pot dir que el seu desenvolupament es realitza en dos escenaris: Cercavila pels carrers i places del centre històric.
Español: Por tanto, se puede decir que su desarrollo se realiza en dos escenarios: Pasacalle por calles y plazas del centro histórico.
Valencià: b) Recorregut El recorregut habitual de la cercavila pel nucli antic de la població és: plaça de Baix, carrer Cánovas del Castillo, carrer Josep Perseguer, passeig de l'Esplanada, carrer Sant Vicent, carrer Gabriel Brotons, plaça de Dalt, carrer Rector Bartolomé Muñoz i retorn a plaça de Baix on es ballen les danses al centre de la plaça.
Español: b) Recorrido El recorrido habitual del pasacalle por el núcleo antiguo de la población es: plaza de Baix, calle Cánovas del Castillo, calle José Perseguer, paseo de la Explanada, calle San Vicente, calle Gabriel Brotons, plaza de Dalt, calle Cura Bartolomé Muñoz y regreso a plaza de Baix donde se bailan las danzas en el centro de la plaza.
Valencià: Descripció i caracterització a) Orígens documentats o atribuïts Al principi les danses es podrien considerar com una pràctica ritual, d'origen pagà, que va perdent el seu lloc preponderant dins de les festes de celebració i que el poble ha intentat mantindre, a pesar de les pressions de l'Església, dins de les manifestacions religioses importants que se celebraven en un moment d'exaltació i alegria per festejar i agrair a la mare naturalesa, a la Mare de Déu, al Santíssim Crist, etc.
Español: Descripción y caracterización a) Orígenes documentados o atribuidos Al principio se podría considerar las danzas como una práctica ritual, de origen pagano, que va perdiendo su lugar preponderante dentro de las fiestas de celebración y que el pueblo ha intentado mantener, a pesar de las presiones de la Iglesia, dentro de las manifestaciones religiosas importantes que se celebraban en un momento de exaltación y alegría para festejar y agradecer a la madre naturaleza, a la Virgen, al Santísimo Cristo, etc.
Valencià: , unes bones collites que garantisquen una vida sense penúries i amb felicitat.
Español: , unas buenas cosechas que garanticen una vida sin penurias y con felicidad.
Valencià: Seguint l'obra de Vicent Navarro i Tomàs (2000 i 2001), l'investigador petrerí que ha estudiat les danses, es pot indicar que se celebraven des del segle XVII, portades per famílies que van vindre, des de la Foia de Castalla, Biar i alguns pobles de l'Alacantí, a repoblar Petrer després de l'expulsió dels moriscos, a partir de 1611, amb la carta de poblament atorgada pel comte d'Elda.
Español: Siguiendo la obra de Vicent Navarro i Tomàs (2000 y 2001), el investigador petrerense que ha estudiado las danzas, se puede indicar que se celebraban desde el siglo XVII, traídas por las familias que vinieron a Petrer desde la Foia de Castalla, Biar y algunos pueblos de L'Alacantí, a repoblar Petrer después de la expulsión de los moriscos, a partir de 1611, con la carta puebla otorgada por el conde de Elda.
Valencià: També apareixen en la relació d'actes de la celebració del segon centenari del Santíssim Crist de la Sang, l'any 1874, on s'escriu que «en els quinze dies que van seguir es van fer danses tocant la dolçaina totes les vesprades a la plaça de Baix on es reunien les màscares amb aquest objecte [?]».
Español: También aparecen en la relación de actos de la celebración del segundo centenario del Santísimo Cristo de la Sangre, en el año 1874, donde se escribe que «En los quince días que siguieron se hicieron danzas tocando la dulzaina todas las tardes en la plaza de abajo donde se reunían las máscaras para dicho objeto [?]».
Valencià: Els programes de les festes de la Mare de Déu del Remei de les primeres dècades del segle XX també es refereixen a les carasses.
Español: En los programas de las fiestas de la Virgen del Remedio en las primeras décadas del siglo XX también se refieren a las carasses.
Valencià: No sabem si l'Església va intervindre en aquest canvi, ja que durant molts segles la seua determinació va ser fer desaparéixer les celebracions festives de naturalesa pagana impregnades de religiositat popular.
Español: No sabemos si la Iglesia intervino en este cambio, ya que durante muchos siglos su determinación fue hacer desaparecer las celebraciones festivas de naturaleza pagana impregnadas de religiosidad popular.
Valencià: La classe alta era la que mantenia la religiositat oficial i en relació a les danses eren simples espectadors.
Español: La clase alta era la que mantenía la religiosidad oficial y en relación a las danzas eran meros espectadores.
Valencià: Després el temps va fer la resta i el que havien sigut els balls es va anar simplificant en la cercavila amb veïns i veïnes disfressats i representant uns senzills passos a manera de dansa.
Español: Después el tiempo hizo el resto y lo que habían sido los bailes se fue simplificando en el pasacalle con vecinos y vecinas disfrazados y representando unos sencillos pasos a modo de danza.
Valencià: A Petrer el progrés va significar el final de coses tradicionals que feien olor d'antigor: les danses de les carasses, la foguera de Sant Antoni, la nit del rotllo, la festa dels quintos, el recapte d'almoines de l'Auroreta del Queixal per Tots Sants, etc.
Español: En Petrer el progreso significó poner fin a lo tradicional que olía a la antigüedad: las danses de les carasses, la hoguera de San Antonio, la nit del rotllo, la fiesta de los quintos, la colecta de limosnas de la Auroreta del Queixal por Todos los Santos, etc.
Valencià: I fruit d'aquest procés de transformació, les carasses es van prohibir l'any 1962.
Español: Y fruto de este proceso de transformación, las carasses se prohibieron en el año 1962.
Valencià: Per això la població de Petrer mai va saber quina havia sigut la verdadera raó per la qual les carasses van ser prohibides, encara que Vicent Navarro opina que es degué ordenar des d'instàncies polítiques i religioses superiors i les autoritats locals hagueren d'acatar-les.
Español: Es por ello que la población de Petrer nunca supo cuál fue la verdadera razón por la que las carasses fueron prohibidas, aunque Vicent Navarro opina que pudo ordenarse desde instancias superiores políticas y religiosas debiendo las autoridades locales acatarlas.
Valencià: En els anys que no va permetre eixir a les carasses durant les festes patronals, hi havia un sentiment de nostàlgia per part de la població que se'n recordava, i s'anava creant un sentiment col·lectiu de recuperació d'aquesta tradició.
Español: En los años en los que no permitió salir a las carasses durante las fiestas patronales, existía un sentimiento de nostalgia por parte de la población recordándolas y se iba creando un sentimiento colectivo de recuperación de esta tradición.
Valencià: A l'octubre de l'any 1979 van eixir de nou les carasses.
Español: En octubre del año 1979 salieron de nuevo las carasses.
Valencià: Algunes coses eren noves: els músics els pagava l'Ajuntament.
Español: Algunas cosas eran nuevas: los músicos los pagaba el Ayuntamiento.
Valencià: Tots els que volien participar-hi s'havien d'identificar en l'oficina de la policia local, on els atorgaven un número identificatiu.
Español: Todos aquellos que querían participar debían identificarse en el retén de la policía local, donde se les otorgaba un número identificativo.
Valencià: Des d'aquells anys les carasses han canviat de dia de celebració, passant de diumenge a dissabte, però l'estructura ha continuat segons la tradició, potser desvirtuada, ja que més que una cercavila tradicional s'ha convertit a vegades en una desfilada de carnaval pel fet que les disfresses no corresponien a les carasses.
Español: Desde esos años, las carasses han cambiado de día de celebración, pasando de un domingo a sábado, pero la estructura se ha seguido celebrando de modo tradicional, tal vez desvirtuada al convertirse en ocasiones más en un desfile de carnaval que en un pasacalle tradicional, debido a que los disfraces no correspondían a las carasses.
Valencià: L'assistència i la participació en aquestes últimes dècades s'ha anat reduint, sobretot en els anys noranta i la primera dècada del segle XXI, però els últims anys, des de l'Ajuntament i des de col·lectius socioculturals, s'ha incentivat la seua importància com a tradició local, descartant les alteracions de tipus carnavalesques que estaven introduint-se, i s'ha potenciat el seu coneixement i difusió per les xarxes socials i els mitjans de comunicació amb la finalitat que aquesta festa no desaparega.
Español: La asistencia y participación en estas últimas décadas se ha ido reduciendo, sobre todo en los años noventa y primera década del siglo XXI, pero en los últimos años, desde el Ayuntamiento y desde colectivos socioculturales, se ha incentivado su importancia como tradición local, descartando alteraciones tipo carnavalescas que estaban introduciéndose, y se ha potenciado su conocimiento y difusión por las redes sociales y los medios de comunicación con el fin de que esta fiesta no desaparezca.
Valencià: En els anys cinquanta apareix en l'escena Lluís «el Tibero», de Petrer, que va interpretar la música de la dansa de les carasses que ara es toca.
Español: En los años cincuenta aparece en la escena Luis «el Tibero» de Petrer que interpretó la música de la dansa de les carasses que ahora se toca.
Valencià: Cinc d'aquests temes van ser gravats en els anys seixanta a Lluís «el Tibero» pel mestre de música Manuel Alemany «el Maleno», que va col·laborar en el Cancionero de la provincia de Alicante de Salvador Seguí, on estan publicats.
Español: Cinco de estos temas fueron grabados en los años sesenta a Luis «el Tibero» por el maestro de música Manuel Alemany «el Maleno», quien colaboró con el Cancionero de la provincia de Alicante de Salvador Seguí, donde están publicados.
Valencià: L'investigador Francesc Martínez i Martínez va publicar en el seu llibre Coses de la meua terra (La Marina) la següent lletra, que fa una referència clara a les danses de Petrer.
Español: El investigador Francesc Martínez i Martínez publicó en su libro Coses de la meua terra (La Marina) la siguiente letra, que hace una referencia clara a las danzas de Petrer.
Valencià: Mes que s'empenyaren tots els currutacos de Petrer, no eixireu més a ballar si no em paguen al corrent.
Español: Mas que s'empenyaren tots els currutacos de Petrer, no eixireu més a ballar si no em paguen al corrent».
Valencià: El fet que en una cançó tradicional de la Marina aparega el nom de Petrer fa pensar a Vicent Navarro que devien ser músics d'aquesta comarca els que venien a tocar en les carasses a la nostra localitat.
Español: El hecho de que en una canción tradicional de la Marina aparezca el nombre de Petrer hace pensar a Vicent Navarro que fueran músicos de esta comarca los que venían a tocar en las carasses a nuestra localidad.
Valencià: Navarro recull a Petrer un altre tema amb el mateix ritme i cadència, i que la gent cantava quan sentia el ritme de la dansa: Toporrons som, toporrons, toporrons som, toporrons.
Español: En Petrer Navarro ha recogido otro tema con el mismo ritmo y cadencia, y que la gente cantaba cuando oía el ritmo de la danza: «Toporrons som, toporrons, toporrons som, toporrons.
Valencià: Ninots, ninots.
Español: Ninots, ninots».
Valencià: Sabem per transmissió oral que, fins a l'any 1962 quan prohibeixen les carasses, als músics els pagaven els mateixos dansaires, i pel que es coneix, ho feien de mala gana, en una espècie de joc que feien per a enrabiar els músics.
Español: Sabemos por transmisión oral que, hasta el año 1962 cuando prohíben las carasses, a los músicos les pagaban los mismos danzantes, y por lo que se conoce, lo hacían a regañadientes, siendo una especie de juego que hacían para enrabietar a los músicos.
Valencià: Les persones que hi participen han d'anar disfressades amb vestits o roba d'una altra època, normalment de mitjan segle XX, i portant una màscara, carassa en valencià, que constitueix l'element principal i identificador d'aquestes danses.
Español: Las personas que participan tienen que ir disfrazados con vestidos o trajes de otras épocas, normalmente de mediados del siglo XX, y portando la careta, en valenciano carassa, que constituye el elemento principal e identificador de estas danzas.
Valencià: Els participants es cobreixen la cara amb un drap blanc en què fan forats per als ulls, nas i boca, afegint-hi després celles, colorets a les galtes, llavis o bigots pintats.
Español: Los participantes cubren sus rostros con un lienzo blanco al que se le han realizado agujeros para ojos, nariz y boca, añadiendo luego cejas, coloretes en las mejillas, labios o bigotes pintados.
Valencià: Finalment, a la plaça de Baix es realitza una dansa per part de les carasses acompanyades per la música tradicional de la dolçaina i el tabalet.
Español: Por último, en la plaza de Baix se realiza una danza por parte de las carasses acompañados por la música tradicional de la dulzaina y el tamboril.
Valencià: Es comença amb la cercavila pels carrers i places del centre històric en què participen les persones disfressades i portant carasses, acompanyades per música tradicional.
Español: Se comienza con el pasacalle por las calles y plazas del centro histórico en el que participan las personas disfrazadas y portando las carasses acompañadas por música tradicional.
Valencià: La cercavila acaba en la plaça de Baix amb la dansa dels participants i amb l'assistència del públic que rep les bromes de les carasses al llarg de la cercavila i que observa el ball que fan.
Español: El pasacalle termina en la plaza de Baix con la danza de los participantes y con asistencia de público que recibe las bromas de las carasses a lo largo del pasacalle y que observa el baile que hacen.
Valencià: Interpretació i simbolismes El fet de disfressar-se de carassa suposa desenvolupar una sèrie d'aspectes socials que es relacionen amb el públic espectador, encara que la primera premissa és la de buscar el divertiment dels participants, sent molts els homes que es disfressen de dona i, al contrari, moltes les dones que ho fan d'home.
Español: Interpretación y simbolismos El hecho de disfrazarse de carassa supone desarrollar una serie de aspectos sociales que se relacionan con el público espectador, aunque la primera premisa es la de buscar el divertimento de los participantes, siendo muchos los hombres que se disfrazan de mujer y, por el contrario, muchas mujeres lo hacen de hombre.
Valencià: És un ball que, com s'ha indicat anteriorment, tradicionalment incloïa crítiques a l'activitat política i social quotidiana de la vila, provocant les persones del públic per on passa la cercavila, insinuant-se, clavant-se amb el públic, colpejant-lo amb un espolsador, i aconseguint una relació de complicitat, amb l'avantatge que la carassa coneix la persona del públic, però aquesta no, per la màscara que porta, el vestit o disfressa i la veu distorsionada que fa per a no ser reconeguda.
Español: Es un baile que, como se ha indicado anteriormente, tradicionalmente incluía críticas a la actividad política y social cotidiana de la villa, provocando a las personas del público por donde pasa el pasacalle, insinuándose, metiéndose con el público, golpeándolo con un sacudidor, y logrando una relación de complicidad, con la ventaja de la carassa de conocer a la persona del público, pero esta no por la máscara que lleva, el vestido o disfraz y la voz distorsionada que pone para que no le reconozcan.
Valencià: Són unes hores uns dies determinats del mes d'octubre en què les persones que es disfressen canvien la seua rutina diària, i gràcies a l'anonimat de la carassa i a l'ambient de pertinença a un col·lectiu amb el qual fer la cercavila i el ball, es rememora una època en què la crítica es podia realitzar veladament, sabent que tot es feia en un ambient festiu i sense que es produïren represàlies per part de les autoritats polítiques i religioses.
Español: Son unas horas en unos días determinados del mes de octubre en los que las personas que se disfrazan cambian su rutina diaria y gracias al anonimato de la carassa y al ambiente de pertenencia a un colectivo con el que hacer el pasacalle y el baile, se rememora una época en la que la crítica se podía realizar veladamente sabiendo que todo se hacía en un ambiente festivo y sin que se produjeran represalias por parte de las autoridades políticas y religiosas.
Valencià: Percepció i implicació de la població i grau d'obertura als públics La població de Petrer participa activament tant en la cercavila com en el ball, encara que el nombre de participants no és molt gran: unes desenes de carasses, de totes les edats, que augmenta cada cap de setmana que dansen, sent l'últim dia quan la participació és majoritària, tant per les carasses que hi participen, com pel públic que les veuen.
Español: La población de Petrer participa activamente tanto en el pasacalle como en el baile, aunque el número de participantes no es muy numeroso: unas decenas de carasses, de todas las edades, que aumenta cada fin de semana que danzan, siendo el último día cuando la participación es mayoritaria, tanto por las carasses que participan, como por el público que los ven.
Valencià: Per tant, qualsevol persona pot participar activament vestint-se de carassa o actuar com a espectador mentre transcorre la festa tradicional.
Español: Por tanto, cualquier persona puede participar activamente vistiéndose de carassa o actuar como espectador mientras transcurre la fiesta tradicional.
Valencià: Al ser una celebració anual, amb la suficient antelació, dins del programa de festejos de les festes patronals en honor a la Mare de Déu del Remei, s'anuncien les carasses perquè col·lectius i particulars puguen preparar-se per a participar-hi de manera lliure i espontània, ja que no cal inscripció prèvia.
Español: Al ser una celebración anual, con la suficiente antelación, dentro del programa de festejos de las fiestas patronales en honor a la Virgen del Remedio se anuncian las carasses, para que colectivos y particulares puedan prepararse para participar de un modo libre y espontáneo, ya que no se requiere inscripción previa.
Valencià: Des de fa dècades, en diferents col·legis de la localitat, quan arriba el mes d'octubre, es realitzen tallers d'elaboració de carasses dins de la programació educativa com a manera de transmetre una tradició als més menuts, i de la mateixa manera es realitzen cercaviles en les instal·lacions educatives per a fomentar el seu coneixement i participació.
Español: Desde hace décadas, en distintos colegios de la localidad, cuando llega el mes de octubre, se realizan talleres de elaboración de carasses dentro de la programación educativa como forma de transmitir una tradición a los más pequeños y, del mismo modo, se realizan pasacalles en las instalaciones educativas para fomentar su conocimiento y participación.
Valencià: Des de fa una dècada, les regidories de Festes i de Cultura i Patrimoni convoquen un concurs de fotografia digital en què els fotògrafs retraten aspectes de les festes patronals d'octubre, entre els quals destaquen les danses de les carasses.
Español: Desde hace una década, las concejalías de Fiestas y de Cultura y Patrimonio han convocado un concurso de fotografía digital en la que los fotógrafos retratan aspectos de las fiestas patronales de octubre, entre los que destacan las danses de les carasses.
Valencià: Dins del programa, els participants procedents de tota la Comunitat Valenciana van interpretar la dansa de les carasses promocionant el seu coneixement i ressaltant l'acte.
Español: Dentro del programa los participantes procedentes de toda la Comunitat Valenciana interpretaron la dansa de les carasses promocionando su conocimiento y resaltando el acto.