gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: El jaciment romà va ser donat a conéixer per l'arqueòleg alacantí Senent Ibáñez en 1923, en un treball on estudiava la via Augusta en el tram que s'estén entre els rius Sénia i Millars: «Més segurs estem de la localització d'Ildum, i fins i tot creiem haver trobat aquesta mansió en les restes romanes conegudes per l'Hostalot, situades al costat de la carretera actual, no lluny de Vilanova d'Alcolea.
Español: El yacimiento romano fue dado a conocer por el arqueólogo alicantino Senent Ibáñez en 1923, en un trabajo donde estudiaba la vía Augusta en el tramo que se extiende entre los ríos Sénia y Millars: «Más seguros estamos de la localización de Ildum e incluso creemos haber encontrado esta mansión, en los restos romanos conocidos por El Hostalot, situados junto a la carretera actual no lejos de Vilanova d'Alcolea.
Valencià: Aquesta notícia va ser esmentada posteriorment en la recopilació de troballes romanes a la província de Castelló publicada per Domingo Fletcher i José Alcàcer.
Español: Esta noticia fue mencionada posteriormente en la recopilación de hallazgos romanos en la provincia de Castelló publicada por Domingo Fletcher y José Alcàcer.
Valencià: Anys després, en el seu treball sobre el traçat de la via Augusta al seu pas per terres valencianes, Guillermo Morote reafirma la seua identificació amb l'estació Ildum que apareix en els itineraris.
Español: Años después, en su trabajo sobre el trazado de la vía Augusta a su paso por tierras valencianas Guillermo Morote reafirma su identificación con la estación Ildum que aparece en los itinerarios.
Valencià: Els objectes metàl·lics donats a conéixer per Esteve i suposadament trobats al jaciment són de gran interés: un anell d'or de reduït diàmetre; una punta de llança de bronze de caràcter ornamental o votiu, un amulet fàl·lic també de bronze amb una anella i el membre viril en un costat i el puny a l'altre, i un objecte semicircular de caràcter indeterminat.
Español: Los objetos metálicos dados a conocer por Esteve y supuestamente encontrados en el yacimiento son de gran interés: un anillo de oro de reducido diámetro; una punta de lanza de bronce de carácter ornamental o votivo, un amuleto fálico también de bronce con una anilla y el miembro viril en un lado y el puño al otro, y un objeto semicircular de carácter indeterminado.
Valencià: De gran importància resulta també el monetari reunit per aquest autor, en el qual hi havia un as de la República de Janus bifront, un altre d'hispànic de l'emperador August, grans bronzes d'Antoní Pius, Faustina i Gordià, a més de xicotets bronzes de Valerià, Galié, Constantí, Valentinià i Gracià, amb una cronologia que s'estén almenys entre el regnat d'August i el segle IV.
Español: De gran importancia resulta también el monetario reunido por este autor, en el cual había un as de la República de Janus bifronte, otro hispánico del emperador Augusto, grandes bronces de Antonino Pio, Faustina y Gordiano, además de pequeños bronces de Valeriano, Galieno, Constantíno, Valentiniano y Graciano, con una cronología que se extiende al menos entre el reinado de Augusto y el siglo IV.
Valencià: La identificació amb la posta Ildum ha sigut recollida també per Ferran Arasa i Vicenç Maria Roselló en 1995 en un llibre sobre les vies romanes del territori valencià i també en un treball sobre la via Augusta en el seu traçat pel País Valencià.
Español: La identificación con la posta Ildum ha sido recogida también por Ferran Arasa y Vicenç Maria Roselló en 1995 en un libro sobre las vías romanas del territorio valenciano y también en un trabajo sobre la vía Augusta en su trazado por el País Valenciano.
Valencià: Parts Integrants: La carretera i el barranc de la Carrasqueta permeten individualitzar les diferents zones arqueològiques.
Español: Partes integrantes: La carretera y el barranco de la Carrasqueta permiten individualizar las diferentes zonas arqueológicas.
Valencià: Està situat a l'ES de la carretera CV-10, entre aquesta, la carretera local d'accés a Vilanova d'Alcolea CV-145 i el barranc de la Carrasqueta.
Español: Está situado al SE de la carretera CV-10, entre esta, la carretera local de acceso a Vilanova d'Alcolea CV-145 y el Barranco de la Carrasqueta.
Valencià: Forma un tipus d'alteró o terrassa elevada que inclou les ruïnes millor conservade sobre les quals s'alçava l'antic hostal.
Español: Forma un tipo de alter o terraza elevada que incluye las ruinas mejor conservadas, sobre las cuales se levantaba el antiguo hostal.
Valencià: Esmenta la troballa de xicotets bronzes dels emperadors Galié, Claudi II i Constantí, així com fragments de ceràmica envernissada decorada en blava possiblement del segle XVI.
Español: Menciona el hallazgo de pequeños bronces de los emperadores Galieno, Claudio II y Constantino, así como fragmentos de cerámica barnizada decorada en azul posiblemente del siglo XVI.
Valencià: Els treballs en aquest sector han permés descobrir les ruïnes d'un gran complex arquitectònic amb unes dimensions de 23,60x19,50 metres, construït amb murs de formigó (opus caementicium), orientat NW-SE i dividit en diverses estances amb paviments de terra.
Español: Los trabajos en este Sector han permitido descubrir las ruinas de un gran complejo arquitectónico con unas dimensiones de 23,60x19,50 m construido con muros de hormigón (opus caementicium), orientado NW-SE y dividido en varias estancias con pavimentos de tierra.
Valencià: El seu extrem septentrional forma una estança de planta rectangular de 9,30x4,60 m (estança A) orientada ENE-WSW, les restes de la qual s'alcen encara fins als 2,20 m d'altura.
Español: Su extremo septentrional forma una estancia de planta rectangular de 930x460 m (Estancia A) orientada ENE-WSW, los restos de la cual se levantan todavía hasta los 2,20 m de altura.
Valencià: En aquesta zona es va construir l'antic hostal i, en l'angle NE, es va construir després de 1965 una caseta amb una xicoteta terrassa i una bassa que es recolzen en les parets romanes i que en l'actuació arqueològica de 2018 van ser retirades.
Español: En esta zona se construyó el antiguo hostal y, en el ángulo NE, se construyó después de 1965 una caseta con una pequeña terraza y una balsa que se apoyan en las paredes romanas y que en la actuación arqueológica de 2018 fueron retiradas.
Valencià: Els murs majors d'aquesta peça tenen 1,37 m de grossària i el del costat N està reforçat amb dos contraforts, mentre que les parets laterals només tenen 60 cm, la mateixa grossària que trobem en la majoria dels murs de l'edifici.
Español: Los muros mayores de esta pieza tienen 1,37 m de espesor y el del costado N está reforzado con dos contrafuertes, mientras que las paredes laterales solo tienen 60 cm, el mismo espesor que encontramos en la mayoría de los muros del edificio.
Valencià: L'entrada no ha sigut localitzada, però ha d'estar situada al costat E, a l'interior del complex arquitectònic.
Español: La entrada no ha sido localizada, pero debe de estar situada en el costado E, en el interior del complejo arquitectónico.
Valencià: Aquests dos elements, la grossària dels murs i els contraforts permeten deduir que devia ser un edifici alt, possiblement un horreum o graner.
Español: Estos dos elementos, el espesor de los muros y los contrafuertes, permiten deducir que debía de ser un edificio alto, posiblemente un horreum o granero.
Valencià: En el S i E d'aquesta peça s'obrin tres espais rectangulars disposats de manera transversal a l'anterior.
Español: En el S y E de esta pieza se abren tres espacios rectangulares dispuestos de forma transversal al anterior.
Valencià: L'espai situat en el costat E té una longitud de 15,90 m de longitud i una amplària màxima de 6,75 m, on poden diferenciar-se dos ambients.
Español: El espacio situado en el costado E tiene una longitud de 15,90 m de longitud y una anchura máxima de 6,75 m, donde pueden diferenciarse dos ambientes.
Valencià: Dona pas a una zona que podria ser oberta (B), segons prova un xicotet desguàs trobat en la base de la paret lateral E, que estava format per dos espais de diferents dimensions: el primer de 5,95x4,80 m i el segon de 5,35x6,75 m, amb una porta oberta en el seu lateral O d'1,20 m de llum i jalonada amb dos grans carreus que comunica amb la nau central.
Español: Da paso a una zona que podría ser abierta (B), según prueba un pequeño desagüe encontrado en la base de la pared lateral E, que estaba formado por dos espacios de diferentes dimensiones: el primero de 5,95x4,80 m y el segundo de 535x675 m, con una puerta abierta en su lateral O de 1,20 m de luz y jalonada con dos grandes sillares que comunica con la nave central.
Valencià: En el seu extrem S hi ha una habitació de 3,85x4,10 m (B3), a la qual s'accedeix des del possible pati a través d'una entrada de 2,40 m oberta entre dos semicolumnes, possiblement un cobertís.
Español: En su extremo S hay una habitación de 3,85x4,10m (B3), a la cual se accede desde el posible patio a través de una entrada de 2,40 m abierta entre dos semi-columnas, posiblemente un cobertizo.
Valencià: En la paret del costat O d'aquesta estança s'aprecien clarament les empremtes del lluït, que dibuixa el moviment circular de la paleta.
Español: En la pared del costado O de esta estancia se aprecian claramente las improntas del lucido, dibujando el movimiento circular de la paleta.
Valencià: La nau central descansa en el seu costat N sobre el mur meridional del possible graner, i està dividida en dues estances.
Español: La nave central descansa en su costado N sobre el muro meridional del posible granero, y está dividida en dos estancias.
Valencià: Les seues dimensions generals són 16,55x 4,90 m.
Español: Sus dimensiones generales son 16,55x 4,90 m.
Valencià: La zona central, de 9,15 m de longitud (C), està dividida per dues semicolumnes en sengles habitacions de 5,30 i 3,85 m de longitud, respectivament.
Español: La zona central, de 9,15 m de longitud (C), está dividida por dos semi-columnas en sendas habitaciones de 5,30 y 3,85 m de longitud, respectivamente.
Valencià: L'extrem meridional forma una habitació independent de 5,50x5,35 m (C3), amb una porta oberta a l'E d'1,40 m de llum.
Español: El extremo meridional forma una habitación independiente de 5,50x5,35 m (C3), con una puerta abierta al E de 1,40 m de luz.
Valencià: En el seu extrem S, la paret E de l'habitació meridional es prolonga amb una altra de paral·lela que serveix de base a una escala exterior que permetia l'accés a una primera planta.
Español: En su extremo S, la pared E de la habitación meridional se prolonga con otra paralela sirviendo de base a una escalera exterior que permitía el acceso a una primera planta.
Valencià: Finalment, la nau situada al costat O és la pitjor coneguda pel seu deficient estat de conservació (estança D1 i D2), té unes dimensions de 17,30x5,25 m i està dividida en dues estances.
Español: Por último, la nave situada en el costado O es la peor conocida por su deficiente estado de conservación (Estancia D1 y D2), tiene unas dimensiones de 17,30x5,25 m y está dividida en dos estancias.
Valencià: La primera té 10 m de longitud i va ser aprofitada de nou com a bassa (D1), amb l'entrada d'aigua pel seu angle NW.
Español: La primera tiene 10 m de longitud y fue aprovechada de nuevo como balsa (D1), con la entrada de aguas por su ángulo NW.
Valencià: La segona peça té 5,17 m de longitud i planta quadrada (D2); està molt degradada per les transformacions agrícoles i possiblement devia ser semblant a l'habitació situada al costat E, potser amb una entrada independent per l'O.
Español: La segunda pieza tiene 5,17 m de longitud y planta cuadrada (D2); está muy degradada por las transformaciones agrícolas y posiblemente debía de ser parecida a la habitación situada en el costado E, quizás con una entrada independiente por el O.
Valencià: L'estudi del mur conservat entre les estances D1 i C1, d'opus signinum ha documentat que conserva dues filades d'encofrat on la part inferior encara conserva arrebossats de morter de calç.
Español: El estudio murario del muro conservado entre las estancias D1 y C1, de opus signinum, ha documentado que conserva dos hiladas de encofrado donde la parte inferior todavía conserva enlucidos de mortero de cal.
Valencià: , es troben en edificis públics, mentre que en l'edilícia privada no comencen a emprar-se fins a la meitat d'aqueix segle.
Español: , se encuentran en edificios públicos, mientras que en la edilicia privada no empiezan a emplearse hasta la mitad de ese siglo.
Valencià: Normalment apareixen en els murs dels conjunts termals (balnea), on s'empraven per al pas de vapor, que en aquest cas podien estar situats en el complex arquitectònic situat al NW.
Español: Normalmente aparecen en los muros de los conjuntos termales (balnea), donde se empleaban para el paso de vapor, que en este caso podían estar situados en el complejo arquitectónico situado al NW.
Valencià: Les característiques d'aquest edifici permeten identificar-lo amb un magatzem encapçalat en el seua extrem N per un graner elevat.
Español: Las características de este edificio permiten identificarlo con un almacén encabezado en su extremo N por un granero elevado.
Valencià: Sector II Situat en el NW del sector I i pròxim a la carretera CV-10, forma una terrassa inclinada sobre el barranc, on en 1992 es va excavar la franja pròxima a la carretera amb motiu de la seua ampliació i la troballa del mil·liari de l'emperador Caracal·la, amb una extensió pròxima als 590 m².
Español: Sector II Situado en el NW del Sector I y próximo a la Carretera CV-10, forma una terraza inclinada sobre el barranco, donde en 1992 se excavó la franja próxima a la carretera con motivo de su ampliación y el hallazgo del miliario del emperador Caracala, con una extensión próxima a los 590 m².
Valencià: Els murs descoberts, orientats WN-SE, configuren un ampli recinte de planta aproximadament quadrada subdividit en habitacions, en el qual es veien dues bases de columna (una altra havia sigut arrancada i es conservava en el marge del bancal) pertanyents possiblement al pòrtic d'un pati.
Español: Los muros descubiertos, orientados WN-SE, configuran un amplio recinto de planta aproximadamente cuadrada subdividido en habitaciones, en el cual se veían dos bases de columna (otra más había sido arrancada y se conservaba en el margen del bancal) pertenecientes posiblemente al pórtico de un patio.
Valencià: En l'extrem pròxim al barranc es veu un mur d'opus caementicium, possiblement de protecció i tancament, i pròximes a ell es veien les dues bases de columna del possible pòrtic en el costat NE del complex, que van ser arrancades en una profunda transformació agrícola a la qual va ser sotmesa tota aquesta terrassa en 1994.
Español: En el extremo próximo al barranco se ve un muro de opus caementicium, posiblemente de protección y cierre, y próximas a él se veían las dos bases de columna del posible pórtico en el lado NE del complejo, que fueron arrancadas en una profunda transformación agrícola a que fue sometida toda esta terraza en 1994.
Valencià: En les excavacions de 1987 dirigides per Ferran Arasa, es va netejar un mur situat en el costat S d'aquesta terrassa i es va obrir un sondeig al voltant d'una de les bases de columna esmentades.
Español: En las excavaciones de 1987 dirigidas por Ferran Arasa se limpió un muro situado en el costado S de esta terraza y se abrió un sondeo alrededor de una de las bases de columna mencionadas.
Valencià: , quan L'Hostalot hauria deixat d'utilitzar-se com a mansio.
Español: , cuando L'Hostalot debía de haber dejado de utilizarse como mansio.
Valencià: Francisco Esteve va assenyalar que aquest sector va estar erm fins a 1965, quan el van transformar per a plantar ametlers.
Español: Francisco Esteve señaló que este Sector estuvo baldío hasta 1965, cuando lo transformaron para plantar almendros.
Valencià: Van aparéixer parets de pedra i morter, i en el curs dels treballs en van aparéixer unes altres d'argila i el paviment d'una habitació fet de calç i arena (morter).
Español: Aparecieron paredes de piedra y mortero y en el curso de los trabajos aparecieron otros de arcilla y el pavimento de una habitación hecho de cal y arena (mortero).
Valencià: Sector III En el costat O de la carretera, travessat per un xicotet barranc que desguassa prop del pont de la carretera que delimita dues zones, s'estén el sector III.
Español: Sector III En el costado O de la carretera, atravesado por un pequeño barranco que desagua cerca del puente de la carretera que delimita dos zonas, se extiende el sector III.
Valencià: A l'altre costat d'aquest barranc comença el pla, on les restes arqueològiques es concentren en la zona que hi ha entre aquest i el barranc de la Carrasqueta.
Español: Al otro lado de este barranco empieza el plan, donde los restos arqueológicos se concentran en la zona que hay entre este y el barranco de la Carrasqueta.
Valencià: És molt possible que els continus treballs agrícoles hagen destrossat per complet les restes constructives que van poder haver-hi.
Español: Es muy posible que los continuos trabajos agrícolas hayan destrozado por completo los restos constructivos que pudieron haber.
Valencià: També dona dues notícies sobre la troballa de peces arqueològiques: cap a l'any 1965 un veí de la Torre d'en Doménec es va trobar, traient terra del barranc de la Carrasqueta, una figura de bronze d'uns 80 cm d'alçada que va vendre al pes del metall; en 1988, un estranger amb detector de metalls es va trobar tres objectes de metall: un fal·lus de grans proporcions amb anella de suspensió, un xicotet amulet fàl·lic i una fíbula.
Español: También da dos noticias sobre el hallazgo de piezas arqueológicas: hacia el año 1965 un vecino de la Torre d'en Doménec se encontró, sacando tierra del barranco de la Carrasqueta, una figura de bronce de unos 80 cm de estatura que vendió al peso del metal; en 1988, un extranjero con detector de metales se encontró tres objetos de metal: un falo de grandes proporciones con anilla de suspensión, un pequeño amuleto fálico y una fíbula.
Valencià: La troballa més destacada fins al moment s'ha produït en el sector III i és un mil·liari dedicat a l'emperador Caracal·la i datat en 214.
Español: El hallazgo más destacado hasta el momento se ha producido en el Sector III es un miliario dedicado al emperador Caracalla y datado en 214.
Valencià: La peça està realitzada en pedra, conserva 2,72 m d'altura i un diàmetre màxim de 62 cm El mil·liari presenta una inscripció en llatí distribuïda en huit línies de diferent longitud.
Español: La pieza está realizada en piedra, conserva 2,72 m de altura y un diámetro máximo de 62 cm El miliario presenta una inscripción en latín distribuida en 8 líneas de diferente longitud.
Valencià: La llegenda reflecteix el següent contingut: Imp(eratori) [Cae]sar[i] [M(arc) Au]r(elio) Ant(onimo) [P(io) F(elici) Aug(usto)] Part(hico) Max(imo) Brit(tanico) M[ax(imo)] Germanico Max(imo) Pont(ifici) Max(imo) trib(unicia) pot s XVII Imp(eratori) III co(n)s(uli) IIII proco(n)s(uli) Via Augusta [m(ilia) p(assum)] CCLXXXIII Sector IV Queda situat en el N del barranc de la Carrasqueta, en la zona coneguda com el Puntarró.
Español: La leyenda refleja el siguiente contenido: Imp(eratori) [Cae]sar[i] [M(arco) Au]r(elio) Ant(onimo) [P(io) F(elici) Aug(usto)] Part(hico) Max(imo) Brit(tanico) M[ax(imo)] Germanico Max(imo) Pont(ifici) Max(imo) trib(unicia) pote s XVII Imp(eratori) III co(n)s(uli) IIII proco(n)s(uli) Via Augusta [m(ilia) p(assum)] CCLXXXIII Sector IV Queda situado en el N del barranco de la Carrasqueta, en la zona conocida como El Puntarró.
Valencià: Esteve proposa que la mansio correspon a les ruïnes trobades en aquest sector IV, al Puntarró.
Español: Esteve propone que la mansio corresponde a las ruinas encontradas en este sector IV, al Puntarró.
Valencià: Com que aquesta és la part del jaciment més pròxima al poble veí de la Torre d'en Doménec, en aquest es conta que «quan van fer l'església del poble van portar moltes pedres de la Carrasqueta», suposant que es refereix a aquest sector del jaciment.
Español: Como que esta es la parte del yacimiento más próxima al pueblo vecino de la Torre d'en Doménec, en este se cuenta que «cuando hicieron la iglesia del pueblo llevaron muchas piedras de la Carrasqueta», suponiendo que se refiere a este sector del yacimiento.
Valencià: Aquest sector havia sigut un olivar llaurat només superficialment, però en 1952 el van llaurar per a plantar ceps, i es van trobar els fonaments d'una construcció dividida en diverses habitacions i una cambra «com un aljub», amb quatre esquelets que es van recollir i van ser portats al cementeri de la població.
Español: Este sector había sido un olivar labrado solo superficialmente, pero en 1952 lo labraron para plantar cepas, encontrándose los cimientos de una construcción dividida en varias habitaciones y una cámara «como un aljibe», con cuatro esqueletos que se recogieron y fueron llevados al cementerio de la población.
Valencià: Entre les ruïnes hi havia moltes teules, fragments de ceràmica comuna, ferros i algunes monedes de bronze: dos de l'emperador Claudi, una de Viteli i una altra de Domicià.
Español: Entre las ruinas había muchas tejas, fragmentos de cerámica común, hierros y algunas monedas de bronce: dos del emperador Claudio, una de Vitelio y otra de Domiciano.
Valencià: Segons Ferran Arasa, aquestes restes es corresponen amb un antic mausoleu familiar, un sepulcre monumental que estava decorat amb columnes, amb una cripta on l'última inhumació podia haver tingut lloc -segons les monedes trobades- cap al final del segle I o principis del II.
Español: Según Ferran Arasa estos restos se corresponden con un antiguo mausoleo familiar, un sepulcro monumental que estaba decorado con columnas, con una cripta donde la última inhumación podía haber tenido lugar -según las monedas encontradas- hacia el final del siglo I o principios del II.
Valencià: De les troballes d'aquest sector, Francisco Esteve dedueix que no tenen el caràcter propi d'una vil·la romana, sinó més propi d'una mansio, per la seua posició molt adequada per a establir un campament protegit pels dos barrancs que flanquegen el lloc que ocupa, per la qual cosa li atribueix un caràcter militar. 5.2.
Español: De los hallazgos de este sector Francisco Esteve deduce que no tienen el carácter propio de una villa romana, sino más propio de una mansio, por su posición muy adecuada para establecer un campamento protegido por los dos barrancos que flanquean el lugar que ocupa, por lo cual le atribuye un carácter militar. 5.2.
Valencià: Determinació dels seus valors: La localització de l'Hostalot al costat de la via, la seua cronologia i la funcionalitat proposada són arguments favorables per a la identificació de L'Hostalot com una mansio de la via Augusta, argument que es reforça amb el suport de la troballa del mil·liari de l'emperador Caracal·la que data dels anys 213-214.
Español: Determinación de sus valores: La localización de L'Hostalot al lado de la vía, su cronología y la funcionalidad propuesta son argumentos favorables para la identificación de L'Hostalot como una mansio de la vía Augusta, argumento que se refuerza con el apoyo del hallazgo del miliario del emperador Caracala que data de los años 213-214.
Valencià: Aquesta posta degué ser construïda al mateix temps que la via Augusta, possiblement entre el tercer viatge de l'emperador August, en els anys 15-13 a.
Español: Esta posta debió de ser construida al mismo tiempo que la vía Augusta, posiblemente entre al tercer viaje del emperador Augusto, en los años 15-13 a.
Valencià: Segons descriu Raymond Chevalier, l'estructura d'una mansio reuneix diversos sectors amb funcions diferents: un gran pati amb pòrtics i entrada àmplia per als vehicles, amb abeurador; estables; habitacions per als viatgers; una taverna; banys; un hàbitat pròxim per als serveis (tallers, botigues, etc.
Español: Según describe Raymond Chevalier la estructura de una mansio reúne varios sectores con funciones diferentes: un gran patio con pórticos y entrada amplia para los vehículos, con abrevadero; establos; habitaciones para los viajeros; una taberna; baños; un hábitat próximo para los servicios (talleres, tiendas, etc); eventualmente un edificio administrativo, médico y enfermería; un santuario y una necrópolis.