gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Inscripció en l’Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià* La present declaració de Bé d’Interés Cultural del Lloc Históric del Puig d’Almirra, situat al terme municipal del Camp de Mirra, s’inscriurà en la secció primera de l’Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, i en el Registre General de Béns d’Interés Cultural, dependent de l’Administració General de l’Estat.
Español: Inscripción en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano* La presente declaración de Bien de Interés Cultural del Sitio Histórico del Puig de Almizra, sito en el término municipal de Campo de Mirra, se inscribirá en la Sección Primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano, y en el Registro General de Bienes de Interés Cultural, dependiente de la Administración General del Estado.
Valencià: Absència d*’incidència en la despesa pública de la present disposició La aplicació i el desplegament del present decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de despesa assignada a la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, i en tot cas, haurà de ser atesa amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent en matèria de cultura.
Español: Ausencia de incidencia en el gasto público de la presente disposición* La aplicación y el desarrollo del presente decreto no podrá tener incidencia alguna en la dotación de todos y cada uno de los capítulos de gasto asignada a la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, y, en todo caso, deberá ser atendida con los medios personales y materiales de la conselleria competente en materia de cultura.
Valencià: Entrada en vigor* El present decret es publicarà en el Boletín Oficial del Estado i entrarà en vigor l’endemà de ser publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Español: Entrada en vigor* El presente decreto se publicará en el Boletín Oficial del Estado y entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Valencià: València, 13 de novembre de 2015 El president de la Generalitat, XIMO PUIG I FERRER El conseller d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, VICENT MARZÀ IBÁÑEZ ANNEX I Descripció del bé objecte de la declaració, dels immobles patrimonials que en constitueixen els referents indiscutibles i la determinació dels seus valors Denominació: Lloc Históric Puig d’Almirra.
Español: Valencia, 13 de noviembre de 2015 El president de la Generalitat, XIMO PUIG I FERRER El conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, VICENT MARZÀ IBÁÑEZ ANEXO I Descripción del bien objeto de la declaración, de los inmuebles patrimoniales que constituyen referentes indiscutibles del mismo y determinación de sus valores Denominación: Sitio Histórico Puig de Almizra.
Valencià: Localització: a) Comunitat autónoma: Comunitat Valenciana.
Español: Localización: a) Comunidad autónoma: Comunitat Valenciana.
Valencià: c) Municipi: el Camp de Mirra.
Español: c) Municipio: Campo de Mirra.
Valencià: a) História.
Español: a) Historia.
Valencià: El Puig de Mirra va ser l’escenari de l’históric tractat d’Almirra en què Jaume I el Conqueridor, rei d’Aragó, i el futur Alfons X el Savi de Castella delimitaren l’expansió territorial de l’una i l’altra corona entre els regnes de València i Múrcia, després dels avanços en la reconquista del Regne de València, en 1238, i del Regne de Múrcia per Castella, en 1243, arran dels tractats de Cazola i de Tudellén (o Tudilén).
Español: El Puig de Mirra fue el escenario del histórico Tratado de Almizra en el que Jaime I el Conquistador, rey de Aragón, y el futuro Alfonso X el Sabio de Castilla delimitaron la expansión territorial de una y otra corona entre los reinos de Valencia y Murcia, después de los avances en la reconquista del Reino de Valencia, en 1238, y del Reino de Murcia por Castilla, en 1243, tras los tratados de Cazola y de Tudején (o Tudilén).
Valencià: El pacte de Tudellén es va produir el 27 de gener de 1151, pel qual el rei d’Aragó tindria la ciutat de València i tota la seua zona des del Xúquer fins als límits del Regne de Tortosa, amb la ciutat de Dénia.
Español: El Pacto de Tudilén se produjo el 27 de enero de 1151, por el cual el Rey de Aragón tendría la ciudad de Valencia y toda su zona desde el Júcar hasta los límites del Reino de Tortosa, con la ciudad de Dénia.
Valencià: En aquest pacte Castella abandonava els seus desitjos d’expansió cap al Llevant espanyol, per cedir a Aragó l’ocupació de les seues terres, encara irredemptes, de València, Dénia i Múrcia, sota condicions de vassallatge especials.
Español: En este Pacto, Castilla abandonaba sus deseos de expansión hacia el Levante español, al ceder a Aragón la ocupación de sus tierras, aún irredentas, de Valencia, Dénia y Murcia, bajo especiales condiciones de vasallaje.
Valencià: D’aquesta manera Castella s’assegurava un poderós aliat i Aragó eixamplava al màxim els seus dominis.
Español: De este modo Castilla se aseguraba un poderoso aliado y Aragón ensanchaba al máximo sus dominios.
Valencià: La conquista de Conca, ocorreguda en 1177, modifica la situació estratègica de les monarquies de Castella i d’Aragó.
Español: La conquista de Cuenca, ocurrida en 1177, modifica la situación estratégica de las monarquías de Castilla y de Aragón.
Valencià: Des d’allí s’abaixava fàcilment a Requena i Utiel, i es descendia sobre Múrcia.
Español: Desde allí se bajaba fácilmente a Requena y Utiel, y se descendía sobre Murcia.
Valencià: D’altra banda, l’avanç almohade havia privat Alfons VIII de l’eixida a la Mediterrània per Almeria, i el monarca castellà es va veure en la necessitat de buscar una altra eixida pel Regne de Múrcia.
Español: Por otra parte, el avance almohade había privado a Alfonso VIII de la salida al Mediterráneo por Almería, y el monarca castellano se vio en la necesidad de buscar otra salida por el Reino de Murcia.
Valencià: Tot aixó es va negociar novament en la reunió que van tindre el 20 de març de 1179 a Cazola, un lloc desaparegut, molt probablement l’anomenat corral de Cacala, situat a la calçada de Medinaceli a Ariza, molt prop del límit amb Aragó.
Español: Todo esto se negoció de nuevo en la reunión que tuvieron el 20 de marzo de 1179 en Cazola, lugar desaparecido, muy probablemente el llamado corral de Cacala, situado en la calzada de Medinaceli a Ariza, muy cerca del límite con Aragón.
Valencià: La cópia d’aquest tractat es conserva a l’Arxiu de la Corona d’Aragó.
Español: La copia de este Tratado se conserva en el Archivo de la Corona de Aragón.
Valencià: En virtut d’aquest compromís, el rei de Castella va adjudicar al d’Aragó, València i el seu Regne Xàtiva amb totes les seues pertinences, Biar i tota la terra des del port de Biar fins a Xàtiva i València, a més de Dénia amb totes les seues pertinences fins a Calp.
Español: En virtud de este compromiso, el Rey de Castilla adjudicó al de Aragón, Valencia y su Reino Xàtiva con todas sus pertenencias, Biar y toda la tierra desde el puerto de Biar hasta Xàtiva y Valencia, además de Dénia con todas sus pertenencias hasta Calpe.
Valencià: D’altra banda, el rei d’Aragó va assignar al rei de Castella totes les terres que hi havia més enllà del port de Biar.
Español: Por otra parte, el Rey de Aragón asignó al Rey de Castilla todas las tierras que estaban más allá del puerto de Biar.
Valencià: El pacte de Cazola deixava per a Castella les poblacions de Villena, Sax, Elda, Novelda, Catral, Callosa de Segura, Elx, Orihuela i Alacant.
Español: El Pacto de Cazola dejaba para Castilla las poblaciones de Villena, Sax, Elda, Novelda, Catral, Callosa de Segura, Elche, Orihuela y Alicante.
Valencià: Posteriorment, en 1239, després de la presa de València es va produir el primer assalt a Villena per les tropes aragoneses, que va ser infructuós; després d’una altra temptativa, en el tercer assalt, la ciutat va ser entregada en 1240.
Español: Posteriormente, en 1239, tras la toma de Valencia se produjo el primer asalto a Villena por las tropas aragonesas, que fue infructuosa; después de otra intentona, en el tercer asalto, la ciudad fue entregada en 1240.
Valencià: Poc després de la caiguda de Villena, es va acordar el matrimoni de l’infant Alfons, que tenia aleshores 22 anys, amb la filla major del rei, Violant, que era llavors una xiqueta de 6 anys.
Español: Poco después de la caída de Villena fue acordado el matrimonio del infante Alfonso, que tenía a la sazón 22 años, con la hija mayor del rey, Violante, que era entonces una niña de 6 años.
Valencià: El matrimoni es va realitzar en ferm l’1 de desembre de 1249.
Español: El matrimonio se realizó en firme el 1 de diciembre de 1249.
Valencià: En 1243, Alfons va tractar d’apoderar-se de Xàtiva, que en virtut del pacte de Cazola podia ser considerada de Castella pel fet de pertànyer al Regne de Múrcia, encara en poder de la morisma.
Español: En 1243, Alfonso trató de apoderarse de Xàtiva, que en virtud del Pacto de Cazola podía ser considerada de Castilla al pertenecer al Reino de Murcia, todavía en poder de la morisma.
Valencià: Va fracassar en l’intent, peró va aconseguir que Enguera i Moixent caigueren en el seu poder.
Español: Fracasó en su intento, pero consiguió que Enguera y Mogente cayeran en su poder.
Valencià: En represàlia, el rei Jaume va aconseguir que els de Calatrava que guardaven Villena lliuraren la plaça.
Español: En represalia, el Rey Jaime logró que los calatravos que guardaban Villena entregaran la plaza.
Valencià: Capdets i Bogarra es van entregar també al rei Jaume per concert amb els sarraïns que les posseïen, i així es va arribar a la conjuntura que volgué evitar-se en 1179, amb el pacte de Cazola.
Español: Capdets y Bogarra se entregaron también al Rey Jaime por concierto con los sarracenos que las poseían, y así se llegó a la coyuntura que quiso evitarse en 1179, con el Pacto de Cazola.
Valencià: I com que el xoc entre Aragó i Castella pareixia imminent, sogre i gendre van concertar veure’s en un lloc situat entre Almirra (l’actual Camp de Mirra) i Capdets.
Español: Y como el choque entre Aragón y Castilla parecía inminente, suegro y yerno concertaron verse en un lugar situado entre Almizra (la actual Campo de Mirra) y Capdets.
Valencià: Diu la Crónica de Jaume I que després d’haver-se vist al Camp el rei i l’infant, aquest se’n vingué al paratge del Real per veure la reina, i que el rei va manar desembarassar el castell i la vila d’Almirra perquè Alfons s’hi instal·lara, peró que l’infant no va voler i es va allotjar fora, al peu del puig d’Almirra, on havia manat muntar les tendes.
Español: Dice la Crónica de Jaime I que después de haberse visto en el Campo el Rey y el infante, este se vino al paraje del Real por ver a la reina, y que el Rey mandó desembarazar el castillo y la villa de Almizra para que Alfonso se aposentase en ella, pero que el infante no quiso y se alojó fuera, al pie del Puig de Almizra, en donde había mandado levantar sus tiendas.
Valencià: Entre els possibles paratges on Alfons es va assentar estan el conegut com les Graelletes, pels abundants signes incisos, probablement heràldics en forma de graella.
Español: Entre los posibles parajes donde don Alfonso se asentó están el conocido como Les Graelletes, por los abundantes signos incisos, probablemente heráldicos en forma de parrilla (‘graella’ en valenciano).
Valencià: Els petroglifs es localitzen sobre una gran llosa natural, en un tàlveg que separa el Puig d’Almirra, on s’emplaça el castell i un altre pujol més a l’est anomenat la Fantasmeta.
Español: Los petroglifos se localizan sobre una gran losa natural, en una vaguada que separa el Puig de Almizra, en donde se emplaza el castillo y otro cabezo más al este llamado La Fantasmeta.
Valencià: Igual de probable és el vessant nord anomenat el Real, per la planura i proximitat a la séquia.
Español: Igual de probable es la vertiente norte llamada El Real, por su planicie y cercanía a la acequia.
Valencià: Segons el tractat, van quedar per a Alfons, Alacant, Aigües, Busot, Villena, Sax, Capdets i Bogarra, i per a Jaume, Castalla, Biar i Almirra.
Español: Según el Tratado quedaron para Alfonso, Alicante, Aguas, Busot, Villena, Sax, Capdets y Bogarra, y para Jaime, Castalla, Biar y Almizra.
Valencià: En la Crónica de Jaume I s’esmenten, en el domini castellà, Almansa, Sarafull (Jarafuel) i el riu Cabriol, i en l’aragonés, Enguera, Moixent, Relleu, Xixona, Alarc (partida dels Arcs, al terme d’Altea), Finestrat, Torres (partida de la Vila Joiosa), Polop, La Mola (prop d’Aigües) i Altea.
Español: En la Crónica de Jaime I se citan, en el dominio castellano, Almansa, Sarafull (Jarafuel) y el río Cabriel, y en el aragonés, Enguera, Mogente, Relleu, Jijona, Alarc (partida de los Arcos, en el término de Altea), Finestrat, Torres (partida de Villajoyosa), Polop, La Mola (cerca de Aguas de Busot) y Altea.
Valencià: Les negociacions es van dur a terme entre el mateix rei Jaume, d’una part, i d’una altra, el mestre d’Uclés i el senyor de Biscaia, com a emissaris de l’infant.
Español: Las negociaciones fueron llevadas a cabo entre el propio Rey Jaime, por una parte, y por otra el maestre de Uclés y el señor de Vizcaya, como emisarios del infante.
Valencià: En ocasió del VII centenari de la mort del rei En Jaume, el 7 de novembre de 1976 es va escenificar la versió del tractat d’Almirra escrita pel senyor Francisco González Mollá de Biar, i a partir del gran èxit inicial es va incorporar la representació del tractat al programa d’actes com a apoteosi de les festes de Moros i Cristians.
Español: Con ocasión del VII centenario de la muerte del Rey Don Jaime, el 7 de noviembre de 1976 se escenificó la versión del Tratado de Almizra escrita por don Francisco González Mollá de Biar, y a partir del gran éxito inicial se incorporó la representación del Tratado al programa de actos como broche de las fiestas de Moros y Cristianos.
Valencià: A partir d’ací es va sol·licitar al senyor Salvador Doménech Llorens un desenvolupament més complet de l’acció.
Español: A partir de ahí se solicitó a don Salvador Doménech Llorens un desarrollo más completo de la acción.
Valencià: L’obra es va estrenar el 25 d’agost de 1982 i cada any se celebra, des de llavors.
Español: La obra se estrenó el 25 de agosto de 1982 y cada año se celebra desde entonces.
Valencià: En commemoració del VII centenari de la mort de Jaume I es va alçar un monument al tractat d’Almirra al Camp de Mirra.
Español: En conmemoración del VII centenario de la muerte de Jaime I se levantó un monumento al Tratado de Almizra en Campo de Mirra.
Valencià: b) Descripció urbanística.
Español: b) Descripción urbanística.
Valencià: Els llocs vinculats al tractat d’Almirra són: 1r.
Español: Los lugares vinculados al Tratado de Almizra son: 1.
Valencià: El Puig, on s’assenta el castell i on molt probablement es va firmar el tractat. 2n.
Español: El Puig, donde se asienta el castillo y donde muy probablemente se firmó el Tratado. 2.
Valencià: El monticle próxim al Puig anomenat la Fantasmeta, on es troben les possibles restes d’una torre sentinella vinculada a la defensa del castell, així com un gran nombre de ruïnes de murs de maçoneria que podrien haver conformat un poblat vinculat a la torre. 3r.
Español: El montículo próximo al Puig llamado La Fantasmeta, donde se encuentran los posibles restos de una torre vigía vinculada a la defensa del castillo, así como un gran número de ruinas de muros de mampostería que podrían haber conformado un poblado vinculado a la torre. 3.
Valencià: El lloc on es troba el petroglif entre les dues elevacions anteriors, on s’observen inscripcions heràldiques en forma de pals que poden ser indiciàries de l’assentament de les tropes d’Aragó. 4t.
Español: El lugar donde se encuentra el petroglifo entre las dos elevaciones anteriores, donde se observan inscripciones heráldicas en forma de palos que pueden ser indiciarias del asentamiento de las tropas de Aragón. 4.
Valencià: El paratge denominat el Real, als peus del Puig d’Almirra, planura pel qual discorre el que va ser el camí entre Villena i Alcoi, i Bocairent i la séquia Major que serviria d’abastiment d’aigua a la tropa de Castella.
Español: El paraje denominado El Real, a los pies del Puig de Almizra, planicie por el que discurre el que fue camino entre Villena y Alcoy, y Bocairent y la acequia Mayor que serviría de abastecimiento de agua a la tropa de Castilla.
Valencià: Tots estan classificats com a sól no urbanitzable pel Pla General d’Ordenació Urbana del municipi.
Español: Todos ellos están clasificados como suelo no urbanizable por el plan general de ordenación urbana del municipio.
Valencià: Edificacions existents.
Español: Edificaciones existentes.
Valencià: Al Lloc Históric es troben els immobles següents: a) Castell d’Almirra (Bé d’Interés Cultural, amb categoria de monument i número de registre R-I-51-0011069).
Español: En el Sitio Histórico se encuentran los siguientes inmuebles: a) Castillo de Almizra (Bien de Interés Cultural, con la categoría de Monumento y núm.
Valencià: Pertany a la mateixa fortificació anomenada Torre del Camp de Mirra (núm.
Español: Pertenece a la misma fortificación llamada Torre de Campo de Mirra (núm.
Valencià: de registre R-I-51-0009734), que es troba adossada a l’ermita i ermitatge de Sant Bartomeu.
Español: de registro R-I-51-0009734), que se encuentra adosada a la ermita y eremitorio de San Bartolomé.
Valencià: b) Ermita i ermitatge de Sant Bartomeu.
Español: b) Ermita y eremitorio de San Bartolomé.
Valencià: Bé de rellevància local per la disposició addicional 5a de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, amb la categoria de monument d’interés local.
Español: Bien de relevancia local por la disposición adicional quinta de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, con la categoría de Monumento de Interés Local.
Valencià: c) Restes muràries i d’una possible torre al paratge de la Fantasmeta.
Español: c) Restos murarios y de una posible torre en el paraje La Fantasmeta.
Valencià: d) Petroglif les Graelletes, inscrit amb el número ZA-87-AR en la secció primera de l’Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià (Acord de 15 d’octubre de 2010, del Consell, pel qual s’aprova la relació de coves, abrics i llocs amb art rupestre de la província d’Alacant i se n’acorda la inscripció en la secció primera de l’Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.
Español: d) Petroglifo Les Graelletes: inscrito con el número ZA-87-AR en la Sección Primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano (Acuerdo de 15 de octubre de 2010, del Consell, por el que se aprobó la relación de cuevas, abrigos y lugares con arte rupestre de la provincia de Alicante y se acuerda su inscripción en la Sección Primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano.
Valencià: e) Masies del Real, antigues cases de cultiu construïdes a partir del segle xvi d’arquitectura popular amb murs de maçoneria i cobertes inclinades de teula àrab: Casa de les Monges.
Español: e) Masías del Real, antiguas casas de labranza construidas a partir del siglo xvi de arquitectura popular con muros de mampostería y cubiertas inclinadas de teja árabe: Casa de Les Monges.
Valencià: Les Penyetes núm. 5, parcel·la cadastral núm. 20.
Español: Les Penyetes o Peñetas núm. 5, parcela catastral núm. 20.
Valencià: Casa del Batle o de la Batlia.
Español: Casa del Batle o de la Bailia.
Valencià: Les Penyetes número 6, parcel·la cadastral número 19.
Español: Les Penyetes o Peñetas núm. 6, parcela catastral núm. 19.
Valencià: Casa a les Penyetes números 7, 8 i 9, parcel·la cadastral números 16, 17 i 18.
Español: Casa en Les Penyetes o Peñetas números 7, 8 y 9, parcela catastral números 16, 17 y 18.
Valencià: f) La séquia Major de la Vall o del Rei, que arreplega les aigües del Vinalopó des de l’assut del terme municipal de Beneixama.
Español: f) Acequia Mayor del Valle o del Rey, que recoge las aguas del Vinalopó desde el azud del término municipal de Beneixama.
Valencià: g) Calvari: demolit en la Guerra Civil de 1936, està sent reconstruït a partir de les restes dels basaments de les seues estacions.
Español: g) Calvario: demolido en la Guerra Civil de 1936, está siendo reconstruido a partir de los restos de los basamentos de sus estaciones.
Valencià: h) Cementeri: datat en el segle xix.
Español: h) Cementerio: datado en el siglo xix.
Valencià: Béns d’interés cultural i els seus entorns de protecció.
Español: Bienes de interés cultural y sus entornos de protección.
Valencià: D’acord amb el que estableix la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, es troben en el Lloc Históric els béns d’interés cultural següents: a) Amb la categoria de monuments: Castell d’Almirra i Torre del Camp de Mirra.
Español: De acuerdo con lo establecido en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, se encuentran en el Sitio Histórico los siguientes Bienes de Interés Cultural: a) Con la categoría de Monumentos: Castillo de Almizra y Torre de Campo de Mirra.
Valencià: b) Amb la categoria de zona arqueológica ? art rupestre: petroglif les Graelletes.
Español: b) Con la categoría de Zona Arqueológica – Arte Rupestre: petroglifo Les Graelletes.
Valencià: D’acord amb els articles 28.1.b i 39.3 de l’esmentada Llei del Patrimoni Cultural Valencià, en les declaracions o complementacions declaratives dels monuments se n’haurà de delimitar l’entorn de protecció corresponent, que, en el cas del Castell i la Torre, es considera coincident amb l’àmbit definit del Lloc Históric, en coincidir els criteris substantius de protecció d’ambdós, atesos els valors detectats.
Español: De acuerdo con los artículos 28.1.b y 39.3 de la citada Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, en las declaraciones o complementaciones declarativas de los Monumentos se deberá delimitar su correspondiente entorno de protección que, en el caso del Castillo y la Torre, se considera coincidente con el ámbito definido del Sitio Histórico, al coincidir los criterios sustantivos de protección de ambos, atendidos los valores detectados.
Valencià: Entorn de protecció del petroglif les Graelletes: no es considera necessari delimitar-lo perquè es considera prou protegit per la normativa del Lloc Históric.
Español: Entorno de protección del petroglifo Les Graelletes: no se considera necesaria su delimitación porque se considera suficientemente protegido por la normativa del Sitio Histórico.
Valencià: Els béns de rellevància local del Lloc Históric són edificis que hi destaquen i als quals s’atribueix aquest caràcter o tipificació protectora, que, sense aconseguir la rellevància própia dels béns d’interés cultural, tenen significat propi com a béns de caràcter históric, artístic, arquitectónic, arqueológic o etnológic.
Español: Los bienes de relevancia local del Sitio Histórico son edificios que destacan en el mismo y a los que se atribuye este carácter o tipificación protectora, que, sin alcanzar la relevancia propia de los Bienes de Interés Cultural, tienen significado propio como bienes de carácter histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico o etnológico.
Valencià: a) Amb la categoria de monuments d’interés local: 1r.
Español: a) Con la categoría de monumentos de interés local: 1.
Valencià: Ermita i ermitatge de San Bartomeu. 2n.
Español: Ermita y eremitorio de San Bartolomé. 2.
Valencià: Casa de les Monges.
Español: Casa de Les Monges.
Valencià: Les Penyetes número 5. 3r.
Español: Les Penyetes o Peñetas núm. 5. 3.
Valencià: Les Penyetes número 6. 4t.
Español: Les Penyetes o Peñetas núm. 6. 4.
Valencià: Casa a les Penyetes números 7, 8 i 9. 5e’.
Español: Casa en Les Penyetes o Peñetas números 7, 8 y 9. 5.
Valencià: L’ermita i ermitatge, per l’atribució genèrica que efectua la disposició addicional quinta de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, i que ara s’eleva a definitiva.
Español: La ermita y eremitorio, por la atribución genérica que efectúa la disposición adicional quinta de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, y que ahora se eleva a definitiva.