gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: El seu interés tipològic és menys destacable, si bé forma part d'un ambiciós projecte d'evitar el desaprofitament de l'aigua, captant les aigües que es produeixen més avall del pantà de Tibi i sent origen de séquies primàries en el sistema de reg de l'horta d'Alacant.
Español: Su interés tipológico es menos destacable, si bien forma parte de un ambicioso proyecto de evitar el desperdicio del agua, captando las aguas que se producen más abajo del pantano de Tibi y siendo origen de acequias primarias en el sistema de riego de la huerta de Alicante.
Valencià: El riu Montnegre naix en la Foia de Castalla i desemboca en el municipi del Campello.
Español: El río Montnegre nace en la Hoya de Castalla y desemboca en el municipio de El Campello.
Valencià: Durant el seu recorregut rep diversos noms: en el seu naixement, pròxim a Castalla i fins al pantà de Tibi, se'l denomina riu Verd; aigües avall de la presa, creuant el terme de Xixona, va encaixonat per terres fosques que li donen nom com a riu Montnegre; rep les aigües del barranc de Xixona i ja en terme de Mutxamel, passats els assuts, es denomina, riu Sec, fent al·lusió a un llit sense aigua durant molts mesos a l'any i que quasi sempre només en porta en època de pluges torrencials.
Español: Durante su recorrido recibe diversos nombres: en su nacimiento, próximo a Castalla y hasta el pantano de Tibi, se le denomina río Verde; aguas abajo de la presa, cruzando el término de Xixona, va encajonado por tierras oscuras que le dan nombre como río Montnegre; recibe las aguas del barranco de Xixona y ya en término de Mutxamel, pasados los azudes, se denomina río Seco, haciendo alusión a un cauce sin agua durante muchos meses al año y que casi siempre solo la lleva en época de lluvias torrenciales.
Valencià: L'assut o presa de derivació resulta fonamental, com a tècnica de reg, en el sistema valencià.
Español: El azud o presa de derivación resulta fundamental, como técnica de riego, en el sistema valenciano.
Valencià: La seua funció primordial consisteix a detindre l'aigua i, amb posterioritat, dividir-la i canalitzar-la.
Español: Su función primordial consiste en detener el agua para, con posterioridad, dividirla y encauzarla.
Valencià: En els rius xicotets, com és el cas del Montnegre, l'aigua eventual producte dels forts xàfecs equinoccials té un gran valor, d'ací l'existència d'aquests assuts que regulaven i dirigien els cabals del riu cap a les diferents séquies que solcaven la vella horta alacantina.
Español: En los ríos pequeños, como es el caso del Montnegre, el agua eventual producto de los fuertes aguaceros equinocciales tiene un gran valor, de ahí la existencia de esos azudes que regulaban y dirigían los caudales del río hacia las diferentes acequias que surcaban la vieja huerta alicantina.
Valencià: Perquè els assuts estigueren nets i en condicions crearen l'ofici d'assuter, amb les funcions de cuidar l'assut, distribuir l'aigua a les diferents séquies i avisar quan venia l'aiguaüt, és a dir l'aigua d'avinguda del riu.
Español: Para que los azudes estuvieran limpios y en condiciones se creó el oficio de azudero, con las funciones de cuidar del azud, distribuir el agua a las distintas acequias y avisar cuando venía el aiguaüt, es decir el agua de avenida del río.
Valencià: Els assuters eren empleats del Sindicat de Reg, pujaven tots els mesos al pantà de Tibi, prenien mesures del nivell de l'aigua i anaven fins a l'oficina d'Alacant a informar.ne.
Español: Los azuderos eran empleados del Sindicato de Riego, subían todos los meses al pantano de Tibi, tomaban medidas del nivel del agua e iban hasta la oficina de Alicante a dar parte.
Valencià: Este ofici d'assuter es transmetia per herència de pares a fills.
Español: Este oficio de azudero se transmitía por herencia de padres a hijos.
Valencià: Els últims assuters que hi ha hagut són: Pepe «l'Assut» al pantà de Tibi, Carlos «Sant Peret» a l'assut de Mutxamel, José Planelles «Pinotxo» a l'assut de Sant Joan, i el Tio Saoro «la Canaleta» a l'assut del Campello.
Español: Los últimos azuderos que ha habido son: Pepe «l'Assut» en el pantano de Tibi, Carlos «Sant Peret» en el azud de Mutxamel, José Planelles «Pinotxo» en el azud de Sant Joan, y el Tío Saoro «la Canaleta» en el azud de El Campello.
Valencià: Quan baixava l'avinguda del riu, és a dir, l'aiguaüt, des del pantà de Tibi es disparaven uns tirs d'escopeta i es tocava la campana de l'ermita, i el ressò del riu transportava el senyal.
Español: Cuando bajaba la avenida del río, es decir, el aiguaüt, desde el pantano de Tibi se disparaban unos tiros de escopeta y se tocaba la campana de la ermita, y el eco del río transportaba la señal.
Valencià: Un home que vivia al Riuet de Montnegre quan sentia els tirs pujava a l'ermita del Xapitell i tocava la campana.
Español: Un hombre que vivía en el Riuet de Montnegre cuando escuchaba los tiros subía a la ermita de El Xapitell y tocaba la campana.
Valencià: De seguida l'assuter de Mutxamel amb l'escopeta disparava més tirs i desviava part de l'aigua al Pantanet.
Español: Enseguida el azudero de Mutxamel con la escopeta disparaba más tiros y desviaba parte del agua al Pantanet.
Valencià: El que estava de guàrdia al Pantanet tocava una botzina i quan la sentien tocaven la campana de l'ermita de Montserrat.
Español: El que estaba de guardia en el Pantanet tocaba una bocina y cuando la oían tocaban la campana de la ermita de Montserrat.
Valencià: Llavors l'assuter de Sant Joan avisava i es preparava per a l'avinguda de l'aigua.
Español: Entonces el azudero de Sant Joan avisaba y se preparaba para la avenida del agua.
Valencià: En aquell moment tots els regants eixien als partidors principals i el guardià de l'aigua des de les casetes de reg partia l'aigua a les corresponents séquies. 3.2.
Español: En ese momento todos los regantes salían a los partidores principales y el guardián del agua desde las casetas de riego partía el agua a las correspondientes acequias. 3.2.
Valencià: Descripció detallada dels béns objecte de la declaració a) Assut de Mutxamel, Vell o de les Fontetes i construccions annexes a la séquia Major o del Consell.
Español: Descripción pormenorizada de los bienes objeto de la declaración a) Azud de Mutxamel, Vell o de Les Fontetes y construcciones anexas a la acequia Mayor o del Consell.
Valencià: És una obra fonamental dins de la història de l'horta d'Alacant, ja que desviava les aigües amb una boquera cap a la séquia Major, principal artèria del sistema de regs.
Español: Es una obra fundamental dentro de la historia de la huerta de Alicante, ya que desviaba las aguas con una boquera hacia la acequia Mayor, principal arteria del sistema de riegos.
Valencià: La vida de l'assut és fruit d'una successió d'arranjaments, de reconstruccions i de projectes, uns superposats a uns altres.
Español: La vida del azud es fruto de una sucesión de arreglos, de reconstrucciones y de proyectos superpuestos unos a otros.
Valencià: Es tracta d'un mur rectilini la longitud del qual és de 46 metres; té una amplària constant en secció corba en forma de monticle, des del coronament a l'extrem situat aigües avall arriba als 9,5 metres amb una alçada de 3,40 metres.
Español: Se trata de un muro rectilíneo cuya longitud es de 46 metros; tiene una anchura constante en sección curva en forma de montículo, desde la coronación al extremo situado aguas abajo alcanza los 9,5 metros con una altura de 3,40 metros.
Valencià: La part situada aigües amunt es troba omplida de tarquim.
Español: La parte situada aguas arriba se encuentra rellena de tarquines.
Valencià: Probablement el nucli de la presa siga de pedra en forma de maçoneria, revestida exteriorment per carreus disposats en filades paral·leles al sentit longitudinal.
Español: Probablemente el núcleo de la presa sea de piedra en forma de mampostería, revestida exteriormente por sillería dispuesta en hiladas paralelas al sentido longitudinal.
Valencià: La longitud mitjana de cada carreu és de 0,85 metres.
Español: La longitud media de cada sillar es de 0,85 metros.
Valencià: Presenta un ressalt en el coronament amb pilars encastats cada dos metres, compostos per un sol carreu de 40 per 40 centímetres i un metre d'alçada, amb ranures per a encaixar taules de fusta o comportes.
Español: Presenta un recrecimiento en la coronación con pilares empotrados cada dos metros, compuestos por un solo sillar de 40 por 40 centímetros y un metro de altura, con ranuras para encajar tablas de madera o tablachos.
Valencià: Este assut, situat en la partida de l'Almaina, és la presa menor més antiga de les tres.
Español: Este azud, situado en la partida de L'Almaina, es la presa menor más antigua de las tres.
Valencià: Molts investigadors pensen que va ser construïda en el segle XIII, encara que anteriorment pogué haver-hi una presa d'arc de mig punt d'origen romà.
Español: Muchos investigadores piensan que fue construida en el siglo XIII, aunque anteriormente pudo existir una presa de arco de medio punto de origen romano.
Valencià: Realment, les primeres dades documentals que es conserven sobre la seua existència daten de finals del segle XV però, a partir del segle XVI, se'n troben referències més concretes en els textos de Pascual Madoz i Antoni Josep Cavanilles, sense oblidar el detallat estudi de les fonts escrites realitzat per Armand Alberola a la fi del segle XX.
Español: Realmente, los primeros datos documentales que se conservan sobre su existencia datan de finales del siglo XV pero, a partir del siglo XVI, se encuentran referencias más concretas en los textos de Pascual Madoz y Antonio José Cavanilles, sin olvidar el detallado estudio de las fuentes escritas realizado por Armando Alberola a finales del siglo XX.
Valencià: Com a documents a assenyalar, trobem com en 1578 la ciutat d'Alacant pensava alçar un nou assut, encara que es va decidir que urgia més retocar l'existent, alçant la paret i reforçant-lo pels extrems.
Español: Como documentos a señalar, encontramos como en 1578 la ciudad de Alicante pensaba levantar un nuevo azud, aunque se decidió que urgía más retocar el existente, alzando la pared y reforzándolo por los extremos.
Valencià: A la tardor de 1590, una gran avinguda va arruïnar en gran manera esta presa menor i va afectar la séquia del Consell.
Español: En otoño de 1590, una gran avenida arruinó en gran medida esta presa menor y afectó a la acequia del Consell.
Valencià: Les obres de reparació van concloure un any més tard.
Español: Las obras de reparación concluyeron un año más tarde.
Valencià: A principis de segle XVIII, el capítol alacantí va voler novament executar obres de millora en este assut i van encarregar la redacció dels capítols per a l'arrendament de les obres, adjudicades en 1712.
Español: A principios de siglo XVIII, el cabildo alicantino quiso nuevamente realizar obras de mejora en este azud y encargaron la redacción de los capítulos para el arriendo de las obras, adjudicadas en 1712.
Valencià: Serà A.
Español: Será A.
Valencià: Cavanilles qui ens descriga esta obra hidràulica com «un largo murallón que en arco atraviesa el río, consta de sillares hasta el grueso capaz de resistir las furiosas avenidas».
Español: Cavanilles quien nos describa esta obra hidráulica como «un largo murallón que en arco atraviesa el río, consta de sillares hasta el grueso capaz de resistir las furiosas avenidas».
Valencià: Encara que la presa degué quedar perfectament reformada, no va poder suportar les diverses riuades esdevingudes a la fi del segle XVIII com l'avinguda d'agost de 1789 que va trencar els assuts de Mutxamel i de Sant Joan i va inutilitzar la séquia Major omplint-la amb els arrossegaments, o l'avinguda de setembre de 1793 que va arrancar l'assut i la seua casamata i arrasà camps i camins.
Español: Aunque la presa debió quedar perfectamente reformada, no pudo soportar las diversas riadas acaecidas a finales del siglo XVIII como la avenida de agosto de 1789 que rompió los azudes de Mutxamel y de Sant Joan e inutilizó la acequia Mayor al rellenarla con los arrastres, o la avenida de septiembre de 1793 que arrancó el azud y su casamata y arrasó campos y caminos.
Valencià: Una nova avinguda en 1794 va destruir el Molí Nou.
Español: Una nueva avenida en 1794 destruyó el Molí Nou.
Valencià: Després d'anys de discussió sobre qui havia de fer-se càrrec de les despeses de les reparacions, una ordre reial de 1797 establia un repartiment per tèrcies ?una tercera part corresponia a la Reial Hisenda i les dues restants als interessats en el reg?.
Español: Tras años de discusión sobre quien debía correr con los gastos de las reparaciones, una orden real de 1797 establecía un reparto por tercias ?una tercera parte correspondía a la Real Hacienda y las dos restantes a los interesados en el riego?.
Valencià: L'execució del nou assut i la reparació de la séquia Major es realitzarien segons els plànols de l'arquitecte Vicent Gascó.
Español: La ejecución del nuevo azud y el arreglo de la acequia Mayor se realizarían según los planos del arquitecto Vicente Gascó.
Valencià: Així i tot, el 13 de març de 1802 el rei Carles IV aprovava uns nous plànols elaborats per Josep Cascant, i el 14 d'agost el capítol de la ciutat d'Alacant es donava per assabentat que els preparatius per a començar estaven ultimats.
Español: Aun así, el 13 de marzo de 1802 el rey Carlos IV aprobaba unos nuevos planos elaborados por José Cascant, y el 14 de agosto el cabildo de la ciudad de Alicante se daba por enterado de que los preparativos para comenzar estaban ultimados.
Valencià: L'assut que s'alça en l'actualitat és una reconstrucció realitzada a principis del segle XIX.
Español: El azud que se levanta en la actualidad es una reconstrucción realizada a principios del siglo XIX.
Valencià: La seua funció primigènia era recollir les aigües de les avingudes que depassaven el pantà per a, una vegada assimilades a l'aigua vella, ser distribuïdes per al reg a Mutxamel, Tàngel i el Palamó, però el cabal actual és tan modest que es fa necessari acumular l'aigua en el denominat Pantanet.
Español: Su función primigenia era recoger las aguas de las avenidas que rebasaban el pantano para, una vez asimiladas al agua vieja, ser distribuidas para el riego en Mutxamel, Tàngel y El Palamó, pero el caudal actual es tan modesto que se hace necesario acumular el agua en el denominado Pantanet.
Valencià: Este és un depòsit construït en 1842 i engrandit en 1847 que actualment fa les funcions de partidor distribuint els cabals a les séquies.
Español: Este es un depósito construido en 1842 y agrandado en 1847 que actualmente hace las funciones de partidor y distribuye los caudales a las acequias.
Valencià: Fins als anys trenta del segle XX, este assut ha sigut mantingut i atés, normalment, pels assuters procedents del pantà de Tibi.
Español: Hasta los años treinta del siglo XX, este azud ha sido mantenido y cuidado, normalmente, por los azuderos procedentes del pantano de Tibi.
Valencià: Esta professió ha desaparegut amb la jubilació de Carlos «Sant Peret», el qual dues o tres vegades per setmana recorria el llit del riu vigilant i distribuint l'aigua.
Español: Esta profesión ha desaparecido con la jubilación de Carlos «Sant Peret», quien dos o tres veces por semana recorría el lecho del río vigilando y distribuyendo el agua.
Valencià: Casamata de govern, casa de comportes de l'assut de Mutxamel: és contigua a l'extrem sud del mur de l'assut, que aprofita i assimila en la seua fàbrica la de l'estrep de l'assut.
Español: Casamata de gobierno, casa de compuertas del azud de Mutxamel: es contigua al extremo sur del muro del azud, que aprovecha y asimila en su fábrica la del estribo del azud.
Valencià: La construcció té dos nivells, l'inferior està al nivell de l'assut i allí es troben les dues preses d'aigua.
Español: La construcción tiene dos niveles, el inferior está a nivel del azud y allí se encuentran las dos tomas de agua.
Valencià: Es tracta de sengles canalitzacions de sòl i parets planes fetes de carreus, cobertes per volta de mig canó seguit de carreus en aquelles parts que coincideixen amb mur de càrrega o camí en la part superior.
Español: Se trata de sendas canalizaciones de suelo y paredes planas realizadas en sillería, cubiertas por bóveda de medio cañón seguido de sillería en aquellas partes que coinciden con muro de carga o camino en la parte superior.
Valencià: Pel que respecta al pis superior, és el que dona pas als mecanismes per a accionar les comportes de tancament.
Español: Por lo que respecta al piso superior, es el que da paso a los mecanismos para accionar las compuertas de cierre.
Valencià: Consta de dues naus longitudinals superposades a les canalitzacions inferiors.
Español: Consta de dos naves longitudinales superpuestas a las canalizaciones inferiores.
Valencià: L'entrada és única i hi ha una obertura amb arc rebaixat per a la comunicació lateral entre totes dues naus.
Español: La entrada es única y existe un vano con arco rebajado para la comunicación lateral entre ambas naves.
Valencià: Estan rematades per volta de canó seguit, realitzada en maçoneria arrebossada amb morter d'algeps.
Español: Están rematadas por bóveda de cañón seguido, realizado en mampostería revocada con mortero de yeso.
Valencià: El sòl situat sobre els canals és de taules de planta semicircular i remat superior horitzontal amb carregaments laterals corbats.
Español: El suelo situado sobre los canales es de tablas de planta semicircular y remate superior horizontal con entregas laterales curvadas.
Valencià: Es desconeix la seua finalitat funcional.
Español: Se desconoce su finalidad funcional.
Valencià: En la part del fons de cadascuna d'elles hi ha sengles emblemes: un reprodueix la imatge de la Santa Faç, el segon, situat cap a l'interior de la nau, recull els atributs de la crucifixió.
Español: En la parte del fondo de cada una de ellas hay sendos emblemas: uno reproduce la imagen de la Santa Faz, el segundo, situado hacia el interior de la nave, recoge los atributos de la crucifixión.
Valencià: Sobre la paret del costat oposat, enfrontant amb els anteriors, n'hi ha un altre de similars característiques, igualment amb tema religiós, representant en esta ocasió una imatge de la Mare de Déu.
Español: Sobre la pared del lado opuesto, enfrentando con los anteriores, hay otro de similares características, igualmente con tema religioso, que representa en esta ocasión una imagen de la Virgen.
Valencià: El sistema de recollida d'aigües es completa amb un camí contigu a la façana principal que facilita el pas cap a esta caseta de comportes, així com als sobreeixidors.
Español: El sistema de recogida de aguas se completa con un camino contiguo a la fachada principal que facilita el paso hacia dicha caseta de compuertas, así como a los aliviaderos.
Valencià: Este camí té una tàpia que evita el perill de caiguda a l'estany contigu, i compta amb dos desaigües realitzats en pedra calcària.
Español: Este camino tiene una tapia que evita el peligro de caída al estanque contiguo, y cuenta con dos desagües realizados en piedra caliza.
Valencià: En el costat de llevant hi ha un estany d'uns cent metres quadrats de planta.
Español: En el lado de levante hay un estanque de unos cien metros cuadrados de planta.
Valencià: D'aquest arranca la séquia que, excavada en la roca, dona origen a la séquia Major de l'horta.
Español: De él arranca la acequia que, excavada en la roca, da origen a la acequia Mayor de la huerta.
Valencià: Hi ha un sobreeixidor per a l'eliminació de l'aigua excedent, dotat d'un mecanisme de comportes de fusta que permet tornar l'aigua sobrant al llit del riu una vegada passada la presa.
Español: Existe un aliviadero para la eliminación del agua excedente, dotado de un mecanismo de compuertas de madera que permite devolver el agua sobrante al cauce del río una vez rebasada la presa.
Valencià: La caseta és de carreus coberta interiorment mitjançant volta de canó i exteriorment mitjançant coberta inclinada a dues aigües.
Español: La caseta es de piedra de sillería cubierta interiormente mediante bóveda de cañón y exteriormente mediante cubierta inclinada a dos aguas.
Valencià: Una segona séquia exterior a l'esmentada abans recorre en paral·lel l'estany, construïda en alt sobre pilars d'obra, arrebossada tota la fàbrica amb morter de ciment.
Español: Una segunda acequia exterior a la antes mencionada recorre en paralelo el estanque, construida en lo alto sobre pilares de obra, revocada toda la fábrica por mortero de cemento.
Valencià: L'aigua entra just per la cantonada de confluència entre la presa i les boques de presa d'aigua primitiva.
Español: Entra el agua justo por la esquina de confluencia entre la presa y las bocas de toma de agua primitiva.
Valencià: Tota esta construcció realitzada en els últims anys, juntament amb el tub de canalització de l'aigua, es consideren elements impropis al monument i al seu entorn.
Español: Toda esta construcción realizada en los últimos años, junto con el tubo de canalización del agua, se consideran elementos impropios al monumento y a su entorno.
Valencià: Passades les dues comportes de sobreeixidors, travessa la séquia Major fins a entrar en una conducció en mina que arriba fins al Pantanet, uns cinc-cents metres aigües avall.
Español: Pasadas las dos compuertas de aliviaderos, cruza la acequia Mayor hasta entrar en una conducción en mina que llega hasta el Pantanet, unos quinientos metros aguas abajo.
Valencià: Casa del pantaner de l'assut de Mutxamel: és contigua pel costat sud a la casa de protecció de les comportes.
Español: Casa del pantanero del azud de Mutxamel: es contigua por el lado sur a la casa de protección de las compuertas.
Valencià: Planta rectangular, presenta a vora del costat sud un pati o corral realitzat amb posterioritat.
Español: Planta rectangular, presenta junto al lado sur un patio o corral realizado con posterioridad.
Valencià: La coberta està inclinada a dues aigües, façana de pedra vista.
Español: La cubierta está inclinada a dos aguas, fachada de sillarejo visto.
Valencià: El seu estat de conservació és bo, rehabilitada.
Español: Su estado de conservación es bueno, rehabilitada.
Valencià: b) Assut de Sant Joan, Nou, del Pas de Busot o del Gualeró i construccions annexes a la séquia del Gualeró.
Español: b) Azud de Sant Joan, Nou, del Pas de Busot o de El Gualeró y construcciones anexas a la acequia de El Gualeró.
Valencià: És la presa menor situada en l'origen de la séquia del Gualeró.
Español: Es la presa menor situada en el origen de la acequia de El Gualeró.
Valencià: Tipològicament pertany a la disposició d'arc-volta, realitzada externament en carreus amb nucli de maçoneria.
Español: Tipológicamente pertenece a la disposición de arco-bóveda, realizada externamente en sillería con núcleo de mampostería.
Valencià: Destaca esta obra per la perfecció del seu disseny i de la seua execució, sent un dels exemples més notables de presa corba del nostre territori.
Español: Destaca esta obra por la perfección de su diseño y de su ejecución, siendo uno de los ejemplos más notables de presa curva de nuestro territorio.
Valencià: Esta presa menor presenta una planta corba de 48 metres de corda i els seus paraments de carreus, verticals, tenen 7,35 metres d'alt per 3,60 metres de grossària, reforçat en els extrems per estreps.
Español: Esta presa menor presenta una planta curva de 48 metros de cuerda y sus paramentos de sillería, verticales, tienen 7,35 metros de alto por 3,60 metros de espesor, reforzados en los extremos por estribos.
Valencià: Està recrescut amb pilars de conglomerat d'1,20 metres d'alçada entre els quals s'encastaven les fustes en unes ranures practicades en les cares laterals.
Español: Está recrecido con pilares de conglomerado de 1,20 metros de altura entre los cuales se engastaban los maderos en unas ranuras practicadas en las caras laterales.
Valencià: La presa té un total de 15 filades horitzontals amb una potència mitjana que oscil·la entre 0,40 i 0,50 metres.
Español: La presa tiene un total de 15 hiladas horizontales con una potencia media que oscila entre 0,40 y 0,50 metros.
Valencià: El vas de la presa està ple de tarquim, fet que va obligar a recréixer-la a base de taulons recolzats en pilars de pedra.
Español: El vaso de la presa está atarquinado, lo que obligó a un recrecido a base de tablones apoyados en machones de piedra.