gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Les variants es fan encara més àmplies si es consideren les diferents versions sobre quins personatges participaren en la troballa (presència o no de Francesc Cantó, entre altres), o quin text figurava escrit en la tapa de l'arca (se citen textos en llatí, castellà i valencià antic), o si es va produir o no una pugna entre els habitants d'Elx i els seus veïns alacantins i oriolans per la possessió de la preada troballa, entre altres aspectes; sense oblidar que la tradició oral transforma la pugna d'Elx amb Alacant i Orihuela en una pugna d'Elx amb Alacant i Santa Pola.
Español: Las variantes entre las versiones se hacen aún más amplias si se consideran las diferentes versiones sobre quienes fueron los participantes en el hallazgo (presencia o no de Francesc Cantó, entre otros), o que texto figuraba escrito en la tapa del arca (se citan textos en latín, castellano y valenciano antiguo), o si se produjo o no una pugna entre los vecinos de Elche y sus vecinos (alicantinos y oriolanos) por la posesión del preciado hallazgo, entre otros aspectos; sin olvidar que la tradición oral transforma la pugna de Elche con Alicante y Orihuela en una pugna de Elche con Alicante y Santa Pola.
Valencià: Al final, el diàleg entre les diferents versions escrites i la tradició popular ha fixat un guió bàsic dels fets, reproduït públicament en les festes que se celebren cada any a Elx a finals de desembre, segons el qual el 29 de desembre de 1370 Francesc Cantó hauria trobat a la platja del Tamarit una arca que surava en l'aigua, en la tapa de la qual es podia llegir «Sóc per a Elig», i dins de la qual es trobava la imatge de la Mare de Déu de l'Assumpció, acompanyada de la Consueta de la Festa o Misteri d'Elx.
Español: Al final, el dialogo entre las diferentes versiones escritas y la tradición popular ha fijado un guión básico de los hechos, públicamente reproducido en las fiestas que se celebran todos los años en Elche a finales de diciembre, según el cual el 29 de diciembre de 1370, Francesc Cantó habría encontrado en la playa del Tamarit un arca que flotaba en el agua, en la tapa de la cual se podía leer Sóc per a Elig, dentro de la cual se encontraba la imagen de la Virgen de la Asunción, acompañada de la Consueta de la Festa o Misteri d'Elx.
Valencià: Cantó avisa immediatament el consell i el poble d'Elx de la miraculosa troballa i es produeix el trasllat de la imatge a l'ermita de Sant Sebastià, des d'on anys després fou traslladada a l'església de Santa Maria.
Español: Cantó avisa de inmediato al consell y el pueblo de Elche del milagroso hallazgo y se produce el traslado de la imagen a la ermita de san Sebastián, desde donde años después, fue trasladada a la iglesia de Santa María.
Valencià: El testimoni històric més antic de la festa es remunta a l'any 1765, quan mossén Pasqual Brufal presentà al consell d'Elx un memorial per mitjà del qual sol·licitava una ajuda econòmica per a celebrar-la.
Español: El testimonio histórico más antiguo de las fiestas se remonta al año 1765, cuando mossén Pasqual Brufal presentó al consell d'Elx un memorial mediante el cual solicitaba ayuda económica para su celebración.
Valencià: En aquella primera època la Vinguda se celebrava com a festa litúrgica, que tenia com a escenaris principals l'església de Santa Maria i l'ermita de Sant Sebastià, lloc on, com ja s'ha dit, la tradició situa el primer emplaçament per al culte de la imatge de la patrona, que la tradició diu que ve del mar.
Español: En aquella primera época la Venida se celebraba como fiesta litúrgica, que tenía como escenarios principales la iglesia de Santa María y la ermita de San Sebastián, lugar donde, como ya se ha dicho, la tradición ubica el primer emplazamiento para el culto de la imagen de la patrona, que la tradición dice que viene del mar.
Valencià: Les festes de la Vinguda guanyaren vistositat i projecció pública dècades després amb la participació dels gremis locals, que desfilaven en carros sobre els quals reproduïen activitats característiques dels seus oficis, d'acord amb el model medieval de les roques processionals.
Español: Las fiestas de la Venida ganaron vistosidad y proyección pública décadas después con la participación de los gremios locales, los cuales desfilaban con carros sobre los que reproducían actividades características de sus oficios, de acuerdo con el modelo medieval de las rocas procesionales.
Valencià: L'abolició dels gremis, entre 1813 i 1836, va sembrar el germen per a nous canvis en la festa.
Español: La abolición de los gremios, entre 1813 y 1836, plantó el germen para nuevos cambios en las fiestas.
Valencià: L'empremta gremial es mantingué de forma evident fins als inicis del segle XX, gràcies a la constitució l'any 1865 de la Societat Vinguda de la Mare de Déu, compromesa amb el manteniment de la festa, integrada en aquell moment sobretot per treballadors del cànem i espardenyers.
Español: La huella gremial, se mantuvo de forma evidente hasta los inicios del siglo XX, gracias a la constitución en el año 1865 de la Sociedad Venida de la Virgen, comprometida con el mantenimientos de las fiestas, estando integrada por aquel entonces sobretodo por trabajadores del cáñamo y alpargateros.
Valencià: En el context d'aquesta refundació de la Vinguda, l'any 1865 es va escenificar per primera vegada l'entrada a cavall de Francesc Cantó per anunciar a la ciutat d'Elx la miraculosa troballa de l'arca a la platja del Tamarit, seguida de la processó-romeria a l'hort de les Portes Encarnades, que recreava l'esmentada platja.
Español: En el contexto de esta refundación de la Venida, el año 1865 se escenificó por primera vez la entrada a caballo de Francesc Cantó para anunciar a la ciudad de Elche sobre el milagroso hallazgo del arca a la playa del Tamarit, seguida de la procesión-romería al Hort de les Portes Encarnades, que recreaba la citada playa.
Valencià: Les celebracions, que durant l'últim terç del segle XIX tingueren una gran popularitat, incorporaven elements festius i simbòlics característics de la sociabilitat i les preocupacions de l'època.
Español: Las celebraciones, que durante el último tercio del siglo XIX tuvieron una gran popularidad, incorporaban elementos festivos y simbólicos característicos de la sociabilidad y las preocupaciones de la época.
Valencià: Gràcies al minuciós relat manuscrit de Francesc Torres Tarí, il·lustrat amb dibuixos, sabem que en 1865 desfilaren els carros dels rastelladors del cànem i espardenyers; els flequers, moliners i forners; els ferrers; els obrers de vila; els fusters; els hortolans (palmerers); i els llauradors.
Español: Gracias al minucioso relato manuscrito de Francesc Torres Tarí, ilustrado con dibujos, sabemos que en 1865 desfilaron los carros de los rastelladors del cànem i espardenyers; els flequers, moliners i forners; els ferrers; els obrers de vila; els fusters; els hortolans (palmerers); i els llauradors.
Valencià: També va desfilar un carro que representava el temple de Minerva, on anaven els alumnes de les escoles elementals vestits de mariners; el carro de les Verges, amb xiquetes vestides de blanc portadores de palmes blanques llises i arrissades; el tron de la Mare de Déu, amb forma de barca, en clara al·lusió a la seua vinguda per mar; comparses de moros i cristians, amb escenificació de combats; i una àmplia sèrie de quadres de balls burlescos, i altres de caràcter més ritual.
Español: También desfiló un carro que representaba el templo de Minerva, donde iban los alumnos de las escuelas elementales vestidos de marineros; el carro de les Verges, con niñas vestidas de blanco portadoras de palmas blancas lisas y rizadas; el trono de la Virgen, con forma de barca, en clara alusión a su venida por el mar; comparsas de Moros y Cristianos, con la escenificación de combates; y una amplia serie de cuadros de bailes burlescos, y otros de carácter más ritual.
Valencià: Per fonts coetànies coneixem que, durant el període entre la fundació de la Societat Vinguda de la Mare de Déu i l'inici del segle XX, en les processons es ballaven danses lúdiques (nanos i gegants, vells i velles, caçadors, contrabandistes, gallecs, músics sords, espanyols a l'antiga, roders de Tallaferro, aldeans, indis, bojos, infants?), danses específiques dels gremis (danses de flequers, obrers, guarnicioners, argenters, fusters?) i les més solemnes danses valencianes o a l'estil del país.
Español: Por fuentes coetáneas conocemos que, durante el período entre la fundación de la Sociedad Venida de la Virgen y el inicio del siglo XX, en las procesiones se bailaban danzas lúdicas (nanos i gegants, vells i velles, casadors, contrabandistes, gallecs, músics sords, espanyols a l'antiga, roders de Tallaferro, aldeans, indis, bojos, infants?), danzas específicas de los gremios (danses de flequers, obrers, guarnicioners, argenters, fusters?) y las más solemnes danses valencianes o a l'estil del pais.
Valencià: Les processons, on participava la banda de música municipal, anaven acompanyades per altres manifestacions festives de gran popularitat, com ara cucanyes, focs artificials, bous al carrer, corregudes de galls o balls de màscares.
Español: Las procesiones, donde participaba la banda de música municipal, iban acompañadas por otras manifestaciones festivas de gran popularidad, como cucañas, fuegos articiales, bous al carrer, las corridas de pollos, o los bailes de máscaras.
Valencià: El caràcter gremial i agrícola de les festes de la Vinguda va entrar en crisi irreversible amb el canvi de segle a causa de l'impacte social i cultural de la industrialització, que trencà els ritmes i les formes de la sociabilitat tradicional, gremial i agrícola.
Español: El carácter gremial y agrícola de las Fiestas de la Venida entró en crisis irreversible con el cambio de siglo, debido al impacto social y cultural de la industrialización, que rompió los ritmos y las formas de la sociabilidad tradicional, gremial y agrícola.
Valencià: Les festes, amb tot, no deixaren de consolidar-se com un dels referents primordials del calendari festiu local.
Español: Las fiestas, con todo, no dejaron de consolidarse como uno de los referentes primordiales del calendario festivo local.
Valencià: Entre la fundació de la Societat i la II República es documenta un gran esforç orientat a la institucionalització i exalçament de la Vinguda.
Español: Entre la fundación de la Sociedad y la II República se documenta un gran esfuerzo orientado a la institucionalización y ensalzamiento de la Venida.
Valencià: Així, l'any 1870 se celebraren les festes del V centenari, on per primera vegada es va dur a terme l'escenificació de la troballa a la platja del Tamarit de Santa Pola; l'any 1871 es va plantar un monòlit en l'esmentada platja, al paratge conegut com de les Assutzenes, indicatiu del lloc de la troballa; en 1878 es va plantejar el projecte de construcció d'una ermita a la platja del Tamarit, la primera pedra de la qual es va posar l'any següent, encara que el projecte no es dugué a terme; l'any 1888 es va coronar solemnement la imatge de la patrona; en 1899 s'estrenà el primer himne de la Vinguda; en 1911 es va posar la primera pedra de l'actual ermita del Tamarit, a les salines del Braç del Port, i es va estrenar l'himne compost pel mestre Salvador Roman Esteve, amb lletra de Vicente Juan Ferrando, que va acabar per imposar-se com a himne oficial de la Societat; en 1917 la imatge de la patrona va estrenar el mantell anomenat de les Conxes o de la Vinguda; en 1920 tingueren lloc les festes del cinquantenari de la celebració del V centenari; i l'any 1927 es va estrenar la Salve composta pel mestre Alfred Javaloyes.
Español: Así, el año 1870 se celebraron las fiestas del V Centenario, donde por primera vez se llevó a término la escenificación del hallazgo en la playa del Tamarit de Santa Pola; el año 1871 se plantó un monolito en la citada playa, en el paraje conocido como de les Assutzenes, indicativo del lugar del hallazgo; en 1878 se planteó el proyecto de construcción de una ermita en la playa del Tamarit, la primera piedra de la cual se puso el año siguiente, aunque el proyecto no se llevó a cabo; el año 1888 se coronó solemnemente la imagen de la patrona; en 1899 se estrenó el primer himno de la Venida; en 1911 se puso la primera piedra de la actual ermita del Tamarit, en las salinas del Braç del Port, y se estrenó el himno compuesto por el maestro Salvador Román Esteve con letra de Vicente Juan Ferrando, que acabó por imponerse como himno oficial de la Sociedad; en 1917 la imagen de la patrona estrenó el manto llamado de les Conxes o de la Vinguda; en 1920 tuvieron lugar las fiestas del cincuentenario de la celebración del V centenario; y el año 1927 se estrenó la Salve compuesta por el maestro Alfredo Javaloyes.
Valencià: La Vinguda hagué de moderar i ajustar la seua projecció a partir de la supressió de les expressions públiques de caràcter religiós que va decretar el govern de la II República l'any 1931.
Español: La Venida hubo de moderar y ajustar su proyección a partir de la supresión de las expresiones públicas de carácter religioso decretado por el gobierno de la II República el año 1931.
Valencià: Les festes passaren a celebrar-se en àmbit litúrgic, dins dels temples vinculats a la Vinguda, encara que la Societat va organitzar cridaneres activitats rememoratives, com va ser la caravana automobilística organitzada l'any 1932 a la platja del Tamarit.
Español: Las fiestas pasaron a celebrarse en ámbito litúrgico, dentro de los templos vinculados a la Venida, aunque la Sociedad organizó llamativas actividades rememorativas, como fue la caravana automovilística organizada el año 1932 en la playa del Tamarit.
Valencià: Acabada la Guerra Civil, les festes de la Vinguda es beneficiaren del suport públic als monuments i expressions rituals del culte catòlic.
Español: Acabada la Guerra Civil, las fiestas de la Venida se beneficiaron del apoyo público a los monumentos y las expresiones rituales del culto católico.
Valencià: Així, l'any 1940 es va celebrar l'entrega de la nova imatge de la patrona d'Elx, amb una representació de la Vinguda a la platja del Tamarit seguida pel seu trasllat en romeria a la ciutat.
Español: Así, el año 1940 se celebró la entrega de la nueva imagen de la patrona de Elche, con una representación de la Venida en la playa del Tamarit seguida por su traslado en romería a la ciudad.
Valencià: Al llarg del tercer quart del segle XX es van reprendre els treballs de potenciació institucional de les festes.
Español: A lo largo del tercer cuarto del siglo XX se retomaron los trabajos de potenciación institucional de las fiestas.
Valencià: L'any 1950, en el context de les celebracions per la proclamació del dogma de l'Assumpció, la Societat va editar un programa de festes més ampli de l'habitual, amb el títol Sóc per a Elig, que és l'antecedent de la revista que es va començar a publicar de forma anual l'any 1989.
Español: El año 1950, en el contexto de las celebraciones por la proclamación del dogma de la Asunción, la Sociedad editó un programa de fiestas más amplio de lo habitual, con el título Sóc per a Elig, que es el antecedente de la revista que se comenzó a publicar de forma anual el año 1989.
Valencià: En vespres de la celebració del VI centenari, l'any 1970, que tingué com a element central l'escenificació de la Vinguda, la Societat va acordar promoure la construcció a Elx d'una capella.
Español: En vísperas de la celebración del VI centenario, el año 1970, que tuvo como elemento central la escenificación de la Venida, la Sociedad acordó promover la construcción en Elche de una capilla.
Valencià: L'evolució de les festes de la Vinguda entre finals de la dècada de 1970 i l'actualitat reflecteix, sens dubte, l'empremta de l'esperit cívic de la Transició i de la intensificació de les sinergies amb la Festa o Misteri d'Elx i altres manifestacions de la cultura tradicional i popular.
Español: La evolución de las Fiestas de la Venida entre finales de la década de 1970 y la actualidad reflejan, sin duda, la huella del espíritu cívico de la Transición y de la intensificación de las sinergías con la Festa o Misteri d'Elx y otras manifestaciones de la cultura tradicional y popular.
Valencià: En efecte, la recuperació de les llibertats vingué acompanyada d'un creixent esforç de salvaguarda i potenciació de les particularitats culturals locals en el marc de l'afirmació de la identitat i la personalitat cultural de les poblacions i els pobles d'Espanya.
Español: En efecto, la recuperación de las libertades vino acompañada de un creciente esfuerzo de salvaguarda y potenciación de las particularidades culturales locales en el marco de la afirmación de la identidad y la personalidad cultural de las poblaciones y los pueblos de España.
Valencià: En 1979, la Societat va acordar la celebració de la romeria amb caràcter decennal a partir de 1980.
Español: En 1979, la Sociedad acordó la celebración de la romería con carácter decenal a partir de 1980.
Valencià: Quatre anys després, la Societat va acordar que la romeria es fera amb caràcter quinquennal, començant l'any 1985.
Español: Cuatro años después, la Sociedad acordó que la romería se hiciera con carácter quinquenal, comenzando el año 1985.
Valencià: Aquest any es va tornar a acordar que fóra biennal, començant l'any 1986.
Español: Este año, se volvió a acordar que fuera bienal, empezando el año 1986.
Valencià: La Societat va participar aquell any activament en l'exposició «Món i Misteri de la Festa d'Elx», i en 1987 acordà que es representara de manera extraordinària l'arribada per mar de l'arca de la Mare de Déu.
Español: La Sociedad participó ese año activamente en la exposición Món i Misteri de la Festa d'Elx, y en 1987 acordó que se representará de manera extraordinaria la llegada por el mar del arca de la Virgen.
Valencià: Aquest fet es va repetir l'any 1988, en el context de la commemoració oficial del 750 aniversari del poble valencià.
Español: Este hecho se repitió el año 1988, en el contexto de la conmemoración oficial del 750 aniversario del pueblo valenciano.
Valencià: En 1989 la Societat obtingué del Patronat Nacional del Misteri d'Elx la cessió d'un espai en la seua seu, la Casa de la Festa.
Español: En 1989 la Sociedad obtuvo del Patronato Nacional del Misteri d'Elx la cesión de un espacio en la sede de este, la Casa de la Festa.
Valencià: En 1991 la Societat va encarregar la fabricació de set figures de nanos i tres de gegants, entre les quals es trobaven representades les populars figures locals de Calendura i Calendureta.
Español: En 1991 la Sociedad encargó la fabricación de siete figuras de nanos y tres de gigantes, entra las cuales se encontraban representadas las populares figuras locales de Calendura i Calendureta.
Valencià: Moltes de les accions dutes a terme des d'aleshores han estat orientades a la potenciació de la participació popular i de la vistositat de les celebracions.
Español: Muchas de las acciones llevadas a término desde entonces han estado orientadas a la potenciación de la participación popular y de la vistosidad de las celebraciones.
Valencià: En 1992 es va acordar disparar una traca aèria entre l'hort de les Portes Encarnades i la basílica de Santa Maria, es va innovar en la representació de l'arribada per mar de l'arca (substituint el tradicional sistema de maromes pel recurs a submarinistes), i es va millorar l'accés del públic il·licità a la platja del Tamarit establint un servei d'autobusos.
Español: En 1992 se acordó disparar una traca aérea entre el Hort de les Portes Encarnades y la Basílica de Santa María, se innovó en la representación de la llegada por el mar del arca (mediante la sustitución del tradicional sistema de maromas por el recurso a submarinistas), y se mejoró el acceso del público ilicitano a la playa del Tamarit, estableciendo un servicio de autobuses.
Valencià: En 1993 es mantingué la gran traca aèria, i es va acordar disparar traques a cada cantonada per on passa la patrona.
Español: En 1993 se mantuvo la gran traca aérea, y se acordó el disparo de tracas en cada una de las esquinas por donde pasa la patrona.
Valencià: En 1999 l'Escolania i la Capella del Misteri actuaren per primera vegada, en el context de la lectura del pregó de la Vinguda, al Gran Teatre d'Elx.
Español: En 1999 la Escolanía y la Capilla del Misteri actuaron por vez primera en el contexto de la lectura del pregón de la Venida en el Gran Teatro de Elche.
Valencià: L'any 2013 la Vinguda reforça la seua presència física a la ciutat al llarg de tot l'any, gràcies a la instal·lació enfront del pont de Santa Teresa, en plena ruta processional, d'una escultura de Francesc Cantó.
Español: El año 2013 la Venida refuerza su presencia física en la ciudad a lo largo de todo el año, gracias a la instalación frente al puente de Santa Teresa, en plena ruta procesional, de una escultura de Francesc Cantó.
Valencià: El fet més destacat dels últims anys ha estat, així mateix, l'acord de la institucionalització amb caràcter anual de l'escenificació a la platja del Tamarit, seguida per la romeria d'Elx, adoptat l'any 2012 per la Societat.
Español: El hecho más destacado de los últimos años ha sido, asimismo, el acuerdo de la institucionalización con carácter anual de la escenificación en la playa del Tamarit, seguida por la romería de Elche, adoptado el año 2012 por la Sociedad.
Valencià: Aquest fet reflecteix tant la gran popularitat de la Vinguda com la receptivitat del grup humà que fa possible la seua recreació i transmissió cap a un entorn on la potenciació del patrimoni cultural local i el posicionament d'Elx com a destinació del turisme cultural ha crescut notablement arran de les tres distincions atorgades per la UNESCO. 2.6.
Español: Este hecho refleja tanto la gran popularidad de la Venida como la receptividad del grupo humano que hace posible su recreación y transmisión hacia un entorno donde la potenciación del patrimonio cultural local y posicionamiento de Elche como destino del turismo cultural ha crecido notablemente a raíz de las tres distinciones otorgadas por la UNESCO. 2.6.
Valencià: Actes preliminars: preparació durant tot l'any natural dels protagonistes de les festes de la Vinguda, amb assajos preparatoris.
Español: Actos preliminares: preparación durante todo el año natural de los protagonistas de las fiestas de la Venida, con ensayos preparatorios.
Valencià: A finals de novembre es presenta el número anual de la revista Sóc per a Elig, editada per la Societat Vinguda de la Mare de Déu, on es publiquen articles sobre les festes de la Vinguda i manifestacions culturals afins, singularment la Festa o Misteri d'Elx, escrits des d'una òptica històrica, artística, antropològica, teològica i devocional, a més de publicar-se'n el programa detallat.
Español: A finales de noviembre se presenta el número anual de la revista Sóc per a Elig, editada por la Sociedad Venida de la Virgen, donde se publican artículos sobre las fiestas de la Venida y manifestaciones culturales afines, singularmente la Festa o Misteri d'Elx, escritos desde una óptica histórica, artística, antropológica, teológica y devocional, ademas de publicarse el programa detallado.