gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: b) Àmbit: coneixements tradicionals sobre pràctiques productives, processos i tècniques.
Español: b) Ámbito: Conocimientos tradicionales sobre prácticas productivas, procesos y técnicas.
Valencià: La forma del cultiu i recollida de l'arròs, les diferents tècniques per a elaborar la paella, el simbolisme que aporta aquest plat en un menjar familiar de diumenge i els diferents coneixements transmesos de generació en generació, fan que aquest bé represente un sentiment d'identitat i continuïtat que hem de salvaguardar, mantindre i transmetre a generacions futures.
Español: La forma del cultivo y recolecta del arroz, las diferentes técnicas para elaborar la paella, el simbolismo que aporta este plato en una comida familiar de domingo y los diferentes conocimientos transmitidos de generación en generación, hacen que este bien represente un sentimiento de identidad y continuidad que debemos salvaguardar, mantener y transmitir a generaciones futuras.
Valencià: c) Tipologia: Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
Español: c) Tipología: Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
Valencià: Títol I, capítol III, secció primera, article 26, D) Béns immaterials.
Español: Título I, Capítulo III, Sección Primera, Artículo 26, D) Bienes Inmateriales.
Valencià: e) Comunitats i persones relacionades amb l'element: tota la societat del territori valencià està vinculada a la tradició d'aquest plat.
Español: La paella valenciana «el arte de unir y compartir» e) Comunidades y personas relacionadas con el elemento Toda la sociedad del territorio valenciano está vinculada a la tradición de este plato.
Valencià: Concursos de paella, esdeveniments familiars, festivitats universitàries, celebracions i festejos populars, activitats lúdiques de cap de setmana, i fins clausura d'esdeveniments, visites institucionals, exposicions i actes en les ambaixades, engloben a tots i cada un dels col·lectius i societats de la Comunitat, fins i tot del vast territori espanyol.
Español: Concursos de paella, eventos familiares, festividades universitarias, celebraciones y festejos populares, actividades lúdicas de fin de semana, incluso clausura de eventos, visitas institucionales, exposiciones y actos en las embajadas, engloban a todos y cada uno de los colectivos y sociedades de la Comunitat, incluso del vasto territorio español.
Valencià: La paella és el festí principal en moltes de les festes populars i festejos de la Comunitat Valenciana.
Español: La paella es el festín principal en muchas de las fiestas populares y festejos de la Comunitat Valenciana.
Valencià: En les falles (UNESCO, 2016), és tradicional que cada casal cuinen la seua paella i la disfruten amb altres fallers i falleres, acompanyats de bona música i acolorits espectacles pirotècnics.
Español: En las Fallas (UNESCO, 2016), es tradicional que cada casal cocine su paella, disfrutándola con otros falleros y falleras, acompañados de buena música y coloridos espectáculos pirotécnicos.
Valencià: Així mateix, en festes populars com les Fogueres de Sant Joan o en la Romeria de la Magdalena de Castelló, és molt comú que diversos col·lectius s'ajunten i preparen paelles, fomentant valors com la tolerància o l'intercanvi cultural tan característics del poble valencià.
Español: Asimismo, en fiestas populares como Les Fogueres de Sant Joan o en la Romería de la Magdalena de Castelló, es muy común que diversos colectivos se unan y preparen paellas, fomentando los valores como la tolerancia o el intercambio cultural tan característicos del pueblo valenciano.
Valencià: L'acte de menjar junts és un dels pilars de la identitat cultural de les comunitats de la conca del Mediterrani.
Español: El acto de comer juntos es uno de los pilares de la identidad cultural de las comunidades de la cuenca del Mediterráneo.
Valencià: Per tota la Comunitat Valenciana es produeixen esdeveniments i celebracions al voltant d'una paella, fet que demostra el seu caràcter vertebrador del territori.
Español: Por toda la Comunitat Valenciana se producen eventos y celebraciones alrededor de una paella, demostrando con ello su carácter vertebrador del territorio.
Valencià: A més de les celebracions anteriors, bons exemples d'això són: Les «Paelles de Benicàssim», declarades festa d'interés turístic provincial.
Español: Además de las anteriores celebraciones, buena muestra de ello son: Las «Paellas de Benicàssim», declaradas fiesta de interés turístico provincial.
Valencià: El seu gran caràcter popular es manifesta al llarg de tota la jornada, de manera que els habitants de Benicàssim ixen al carrer per a compartir una gran paella junt amb familiars i amics, cosa que indica que no sols és una festa gastronòmica sinó de fraternitat i hospitalitat.
Español: Su gran carácter popular se manifiesta a lo largo de toda la jornada, de forma que los habitantes de Benicàssim salen a la calle para compartir una gran paella junto con familiares y amigos, lo que indica que no solo es una fiesta gastronómica sino de fraternidad y hospitalidad.
Valencià: El World Paella Day, Dia Internacional de la Paella, és un reconeixement al plat més universal de la gastronomia espanyola.
Español: El World Paella Day: Día Internacional de la Paella es un reconocimiento al plato más universal de la gastronomía española.
Valencià: Se celebra el 20 de setembre.
Español: Se celebra el 20 de septiembre.
Valencià: El Tastarròs: la gran festa de l'arròs valencià.
Español: El Tastarròs: La gran fiesta del arroz valenciano.
Valencià: Propostes gastronòmiques durant el cap de setmana i esdeveniments relacionats amb l'arròs i els seus orígens.
Español: Propuestas gastronómicas durante el fin de semana y eventos relacionados con el arroz y sus orígenes.
Valencià: El Concurs Internacional de Paelles de Sueca: els seus orígens es remunten a 1961 i és d'àmbit internacional.
Español: El Concurso Internacional de Paellas de Sueca: sus orígenes se remontan a 1961 y es de ámbito internacional.
Valencià: La participació s'estén a Europa, Amèrica i el Japó.
Español: La participación se extiende a Europa, América y Japón.
Valencià: Les Paelles Universitàries: milers d'universitaris es reuneixen i gaudeixen d'un ambient festiu amb concerts durant el dia.
Español: Las Paellas Universitarias: Miles de universitarios se reúnen y disfrutan de un ambiente festivo con conciertos durante el día.
Valencià: Cap al migdia es reparteixen racions de paella entre els assistents.
Español: Sobre el medio día se reparten raciones de paella entre los asistentes.
Valencià: En els seus orígens aquest dia se celebrava en els mateixos campus universitaris i eren els alumnes els que preparaven la paella.
Español: En sus orígenes este día se celebraba en los mismos campus universitarios y eran los alumnos los que preparaban la paella.
Valencià: Les Paelles del dia de Sant Antoni Abat (València): festa molt popular i arrelada a València que es remunta al segle XIV.
Español: Las Paellas del día de San Antonio Abad (València): fiesta muy popular y arraigada en València, se remonta al siglo XIV.
Valencià: Aquest dia es reuneixen tota classe d'animals per a ser beneïts.
Español: Ese día se dan cita toda clase de animales para ser bendecidos.
Valencià: En moltes localitats es cuinen paelles o es fan concursos d'aquest plat.
Español: En multitud de localidades se cocinan paellas o tienen lugar concursos de este plato.
Valencià: D'altra banda, quasi totes les festes patronals de la Comunitat Valenciana inclouen un dia de paelles en el programa, com per exemple: El dia de les paelles de les Festes de la Paciència d'Orpesa La nit de les paelles de l'Alcúdia de Crespins La nit de les paelles de Puçol Festes patronals de Torrevieja Festes patronals Ciutat Quesada Festes del Crist de Sant Joan a Alacant Festes de Torreblanca Festes de Mislata Festes de les paelles a Nules Festes d'hivern de Peníscola Festes majors de Massamagrell Festes del Port de Sagunt Festes patronals de la Xara La Nit de paelles d'Albuixech En totes la paella exerceix un paper de cohesió social en els espais culturals, festejos i celebracions.
Español: El Concurso Nacional de Paella de Cullera Por otro lado, casi todas las fiestas patronales de la Comunitat Valenciana incluyen un día de paellas en sus programas, ejemplos de ello son los siguientes: El Día de las Paellas de Fiestas de la Paciencia de Oropesa La Noche de las paellas de L'Alcúdia de Crespins La noche de Paellas de Puçol Fiestas Patronales de Torrevieja Fiestas Patronales Ciudad Quesada Fiestas del Cristo de Sant Joan en Alicante Fiestas de Torreblanca Fiestas de Mislata Fiestas de las Paellas en Nules Fiestas de Invierno de Peñíscola Fiestas Mayores de Massamagrell Fiestas de Puerto de Sagunto Fiestas Patronales de la Xara La Noche de Paellas de Albuixech En todas ellas, la paella desempeña un papel de cohesión social en los espacios culturales, festejos y celebraciones.
Valencià: Agrupa gents de totes les edats, condicions i classes socials, sense perjudici de sexe, raça o religió.
Español: Agrupa a gentes de todas las edades, condiciones y clases sociales, sin perjuicio de sexo, raza o religión.
Valencià: f) Descripció breu: els orígens de la paella es troben a l'Albufera de València, on aquest plat es cuinava amb la finalitat de donar resposta a la necessitat d'aliment dels llauradors de la zona.
Español: f) Descripción breve: los orígenes de la paella se encuentran a la Albufera de València, donde este plato se cocinaba con el fin de dar respuesta a la necesidad alimentaria de los campesinos y huertanos de la zona.
Valencià: En aquest aiguamoll, que és un terreny molt fèrtil, hi ha les condicions idònies per al conreu de l'arròs, que es converteix en l'ingredient principal del nostre plat estrella.
Español: Al ser este humedal un territorio muy fértil, se dan las condiciones idóneas para el cultivo del arroz, convirtiéndose este, en el ingrediente principal de nuestro plato estrella.
Valencià: Més tard, a final del segle XIX, la paella valenciana va saltar de les barraques i alqueries a les cases de menjars i als barracons situats a la platja de la Malva-rosa, el Grau de Castelló o l'Albufereta d'Alacant.
Español: Más tarde, a finales del siglo XIX la paella valenciana saltó de las barracas y alquerías a las casas de comidas y merenderos ubicados en la playa de la Malvarrosa, el Grao de Castellón o la Albufereta de Alicante.
Valencià: Així, sens dubte, aquest plat emblemàtic, nucli de la cuina tradicional valenciana, es constitueix en un element d'unió, en peça fonamental de la gastronomia de la Comunitat Valenciana.
Español: Así, sin duda alguna, este plato emblema, núcleo de la cocina tradicional valenciana, se constituye como un elemento de unión, pieza fundamental de la gastronomía de la Comunitat Valenciana.
Valencià: Hui la paella no solament constitueix un plat en si mateix.
Español: En la actualidad, la paella no solo se constituye como un plato en sí.
Valencià: El seu procés d'elaboració i l'art en la seua preparació i degustació fan que es convertisca en un vertader fenomen social, que arriba a condicionar una part del paisatge i l'ecosistema de la Comunitat Valenciana pel cultiu i l'obtenció dels aliments amb què s'elabora.
Español: Su proceso de elaboración y el arte en su preparación y degustación hacen que constituya un verdadero fenómeno social, llegando a condicionar parte del paisaje y ecosistema de la Comunitat Valenciana por el cultivo y obtención de los alimentos con que se elabora.
Valencià: Marc espacial Localització: Comunitat Valenciana.
Español: Marco espacial Localización: Comunitat Valenciana.
Valencià: Després de llargs viatges, aquest cereal es va començar a popularitzar i el cultiu va arrelar a les costes orientals de la península.
Español: Tras largos viajes, este cereal se comenzó a popularizar, instalándose su cultivo en las costas orientales de la península.
Valencià: No obstant això, l'arròs no va ser sembrat en grans quantitats a València fins a l'arribada dels àrabs, gràcies a la introducció de millores en les tècniques de conreu i dels sistemes de reg en les costes del llevant peninsular.
Español: Sin embargo, el arroz no fue sembrado en grandes cantidades en València hasta la llegada de los árabes, gracias a la introducción de mejoras en las técnicas de cultivo y sistemas de riego en las costas del levante español.
Valencià: D'altra banda, dos segles després, durant el període andalusí, el comerç del safrà comença a florir, cultivant-se al sud, en algunes zones andaluses, castellanomanxegues i valencianes.
Español: Además, dos siglos después, durante el periodo andalusí, el comercio del azafrán comienza a florecer, cultivándose en el sur, en algunas zonas andaluzas, castellanomanchegas y valencianas.
Valencià: Prova que l'arròs ja es cultivava en aquesta època és que quan de Jaume I va arribar a València i va ordenar la retirada dels arrossars pròxims a la ciutat per evitar malalties i va limitar el cultiu a la llacuna litoral de l'Albufera.
Español: Prueba que el arroz ya se cultivaba en esta época es que cuando de Jaume I llegó a València ordenó la retirada de los arrozales próximos a la ciudad para evitar enfermedades y limitó el cultivo a la laguna litoral de la Albufera.
Valencià: Després de l'expulsió dels moriscos no es tenen moltes dades sobre l'ús de l'arròs en la gastronomia tradicional valenciana.
Español: Tras la expulsión de los moriscos, no se tienen muchos datos sobre el uso del arroz en la gastronomía tradicional valenciana.
Valencià: En algunes comarques de l'interior de la Comunitat hi ha evidències del consum d'arròs pels llauradors, ja que era un aliment fàcil de transportar i podia cuinar-se amb altres aliments que tingueren a mà.
Español: En algunas comarcas del interior de la Comunitat hay evidencias del consumo de arroz por los campesinos, ya que era un alimento fácil de transportar y podía cocinarse con otros alimentos que tuvieran a mano.
Valencià: No obstant això, no era un ingredient molt valorat i a penes se'n fa esment en exemplars com el Llibre de doctrina per a ben servir, de tallar i de l'art de coc de Robert de Nola o el Llibre de Sent Soví.
Español: Sin embargo, no era un ingrediente muy valorado y apenas se le hace mención en ejemplares como el Llibre de doctrina per a ben servir, de tallar i de l'art de coc de Ruperto de Nola o en el Llibre de Sent Soví.
Valencià: Ja en el segle XVI es comença a tindre constància de l'ús, el blanqueig i la neteja de la pellofa de l'arròs, tal com indica el dramaturg Francesc de Paula Martí en un xicotet tractat annexat en l'estudi Agricultura general de Gabriel Alonso de Herrera (1513).
Español: Ya en el siglo XVI, se empieza a tener constancia del uso, blanqueamiento y limpiado de la cascarilla del arroz, tal como indica el dramaturgo Francisco de Paula Martí en un pequeño tratado anexado en el estudio Agricultura General de Gabriel Alonso de Herrera (1513).
Valencià: No té res d'estrany que els valencians hagen arribat en aquesta part a un grau de perfecció desconegut en les altres províncies, per ser l'aliment quasi exclusiu amb què es mantenen, particularment la gent que no té grans facultats, i han estudiat amb aquest motiu els mitjans de fer-lo més grat al paladar.
Español: ¡Nada tiene de extraño que los valencianos hayan llegado en esta parte a un grado de perfección, desconocido en las demás provincias, por ser el alimento casi exclusivo con que se mantienen, particularmente la gente que no tiene grandes facultades, y han estudiado con este motivo los medios de hacerle más grato al paladar.
Valencià: A tot arreu han volgut imitar-los, i per a això el solen deixar a mig coure, anomenant-lo equivocadament arròs a la valenciana, persuadits que aquells naturals se'l mengen quasi cru, per haver observat que els grans cuits quedaven sencers i separats en els guisats valencians» (De Paula Martí, 1513).
Español: En todas partes han querido imitarlos, y para esto lo suelen dejar a medio cocer, llamándolo equivocadamente arroz a la valenciana, persuadidos de que aquellos naturales lo comen casi crudo, por haber observado que los granos cocidos, quedaban enteros y separados en los guisos valencianos.
Valencià: En el segle XVIII apareix en un manuscrit de receptes la primera cita referent a la paella o «arròs a la valenciana», explicant les tècniques per a la seua elaboració i remarcant que l'arròs ha de quedar sec.
Español: » (De Paula Martí, 1513) En el siglo XVIII, aparece en un manuscrito de recetas la primera cita referente a la paella o «arroz a la valenciana», explicando las técnicas para su elaboración y remarcando que el arroz debe quedar seco.
Valencià: Ja en aquest segle el plat comença a guanyar popularitat i aconsegueix nivell internacional en països com Bèlgica, anomenat «riz à la valencienne», i en la seua capital, Brussel·les, «paella Grand Royale».
Español: Ya en este siglo el plato comienza a ganar popularidad, alcanzando un nivel internacional en países como Bélgica, denominado «Riz à la Valencienne», y en su capital, Bruselas, «Paella Grand Royale».
Valencià: Així, en 1896, es filma per primera vegada la preparació d'una paella pel cinematògraf francés en el seu documental Execució d'una paella.
Español: Así, en 1896, se filma por primera vez la preparación de una paella por el cinematógrafo francés en su documental Ejecución de una paella.
Valencià: Entrant en el segle XIX, la paella ja forma part dels costums de tots els estaments socials a la ciutat de València, i es converteix en símbol de reunió familiar i trobada entre la societat.
Español: Entrando el siglo XIX, la paella ya forma parte de las costumbres de todos los estamentos sociales en la ciudad de València, convirtiéndose en símbolo de reunión familiar y encuentro entre la sociedad.
Valencià: A mitjan segle, amb la creació de les províncies, i el notable increment en la producció d'aquesta gramínia, es genera una «paellització» de la gastronomia valenciana que traspassa la ciutat de València.
Español: A mediados de siglo, con la creación de las provincias, y el notable incremento en la producción de esta gramínea, se genera una «paellización» de la gastronomía valenciana que traspasa la ciudad de València.
Valencià: En 1885 és quan comencen a trobar-se divergències clares en la recepta original de la paella.
Español: Es en 1885 cuando se comienzan a encontrar divergencias claras en la receta original de la paella.
Valencià: Exemple d'això és el llibre titulat Novísimo manual práctico de cocina española de 1885.
Español: Ejemplo de ello es el libro titulado Novísimo manual práctico de cocina española de 1885.
Valencià: A començament del segle XX, aquest plat típic s'expandeix a grans ciutats internacionals com Nova York, on se serveix una variant anomenada «arròs amb pollastre» en el restaurant Delmonico, molt freqüentat pel president Franklin D.
Español: A comienzos del siglo XX, este típico plato se expande a grandes ciudades internacionales como Nueva York, en el que se sirve una variante denominada «arroz con pollo» en el restaurante Delmonico, muy frecuentado por el presidente Franklin D.
Valencià: Roosevelt, i també en restaurants parisencs o del Soho de Londres.
Español: Roosevelt; así como en restaurantes parisinos o en el Soho de Londres.
Valencià: En algunes obres d'estudiosos de les tradicions culinàries i gastronòmiques alacantines del segle XX, com és el cas de Josep Guardiola Ortiz, autor de la monografia Gastronomía alicantina que es publica per primera vegada en 1936, es parla de l'arròs amb conill i es fa una descripció de la importància que tenia «aquesta paella» en la festivitat del dia de Sant Jaume, i del costum de compartir-la a la platja de Sant Joan.
Español: En algunas obras de estudiosos de las tradiciones culinarias y gastronómicas alicantinas del siglo XX, como es el caso de José Guardiola Ortiz, autor de la monografía Gastronomía Alicantina, publicada por primera vez en 1936; habla del arroz con conejo y hace una descripción de la importancia que tenía «esta paella» en la festividad del día de San Jaime y la costumbre de compartirla en la playa de San Juan.
Valencià: Francisco Seijo Alonso, en La cocina alicantina.
Español: Francisco Seijo Alonso en «La cocina alicantina.
Valencià: La cocina y la comida alicantina, fa esment de la «paella de diari» a la Vall d'Alcalà, de la «paella a la Granaella» de Xàbia, de la «paella amb ànec» de Catral i de la «paella valenciana» de Beniarrés.
Español: La cocina y la comida alicantina, hace mención a una «paella de diario» a la Vall d'Alcalà, a la «paella a la granaella» de Xàbia, a la «paella con pato» de Catral y a la «paella valenciana» de Beniarrés.
Valencià: D'aquesta manera, la paella aconsegueix el seu zenit amb el boom turístic dels anys seixanta a Espanya.
Español: De este modo, la paella alcanza su zenit con el boom turístico de los años 60 en España.
Valencià: L'arribada massiva de turistes estrangers per a passar les vacances a les costes espanyoles permet que gaudisquen d'aquesta menja valenciana i que la demanda s'estenga per tot el territori espanyol.
Español: La llegada masiva de turistas extranjeros a pasar sus vacaciones en las costas españolas permite que disfruten de este manjar valenciano y que la demanda se extienda por todo el territorio español.
Valencià: Aquest fenomen va provocar l'expansió d'aquest plat més enllà de les nostres fronteres, aconseguint reconeixement mundial i una gran notorietat, convertint-se així en una marca recognoscible internacionalment.
Español: Este fenómeno provocó la expansión de este plato más allá de nuestras fronteras, alcanzando un reconocimiento mundial y una gran notoriedad, convirtiéndose así en una marca reconocible internacionalmente.
Valencià: Com ja s'ha ressaltat amb anterioritat, moltes són les versions i modalitats que ofereix aquesta recepta, i per això en els últims anys han sorgit plans d'actuació i entitats per a la seua promoció i reconeixement.
Español: Como ya se ha resaltado con anterioridad, muchas son las versiones y modalidades que ofrece esta receta y es por ello que, en los últimos años, han surgido planes de actuación y entidades para la promoción y reconocimiento del mismo.
Valencià: b) Elements/procés/desenvolupament: a partir del segle XIX, aquest plat tan famós i identificatiu de la cultura valenciana va començar a arrelar fins que finalment es va considerar i instaurar com una recepta familiar, la qual mai ha estat exempta de controvèrsia, tòpics i paradigmes, que naixen dels costums propis i diferents de cada lloc.
Español: b) Elementos/proceso/desarrollo: a partir del siglo XIX, este plato tan afamado e identificativo de la cultura valenciana, empezó a arraigarse hasta que finalmente se consideró e instauró como una receta familiar, la cual nunca ha estado exenta de controversia, tópicos y paradigmas, los cuales nacen de las costumbres propias y diferentes de cada lugar.
Valencià: Amb tot, no hi ha cap dubte sobre l'ingredient imprescindible: l'arròs.
Español: Sin embargo, no hay duda alguna del ingrediente imprescindible: el arroz.
Valencià: Des dels seus orígens s'ha difós la pràctica d'afegir aquest ingredient al caldo fent una creu perquè la quantitat d'arròs es distribuïsca de manera igual en la paella, i a més, si el nombre de comensals ho permet, la capa de l'ingredient siga fina, indiferentment de la tipologia.
Español: Desde sus orígenes se ha difundido la práctica de añadir este ingrediente al caldo dibujando una cruz para que la cantidad se distribuya de forma equivalente en la paella, además de que, si el número de comensales lo permite, la capa de este ingrediente sea fina, indiferentemente de la tipología.
Valencià: S'aconsella no remoure l'arròs quan s'està cuinant, ja que conté midó, un element espessidor present en el cereal que no és convenient si es vol que el gra de la paella quede solt.
Español: Se aconseja no remover el arroz cuando se está cocinando, ya que contiene almidón, un elemento espesante presente en el cereal, el cual no conviene si se desea que el grano de la paella quede suelto.