gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Aquests sistemes s'associen a usos i tradicions mil·lenàries, aportant informació sobre el passat remot i servint com a refugis de vida silvestre i assentament de comunitats humanes.
Español: Estos sistemas se asocian a usos y tradiciones milenarias, aportando información sobre el pasado remoto y sirviendo como refugios de vida silvestre y asentamiento de comunidades humanas.
Valencià: L'abast i la diversitat d'aquest patrimoni són enormes i adopten múltiples formes.
Español: El alcance y la diversidad de este patrimonio son enormes y adoptan múltiples formas.
Valencià: Entre aquestes, les estructures materials, els artefactes i, en general, les pràctiques tradicionals, d'aprofitament i explotació dels recursos que proveeixen les zones humides.
Español: Entre ellas, las estructuras materiales, los artefactos y, en general, las prácticas tradicionales, de aprovechamiento y explotación de los recursos que proveen los humedales.
Valencià: Com en el cas de la pesca o de la navegació a vela llatina, es tracta de tècniques, usos i costums que són el resultat d'una evolució de segles.
Español: Como en el caso de la pesca o de la navegación a vela latina, se trata de técnicas, usos y costumbres que resultan de una evolución de siglos.
Valencià: El ric patrimoni cultural que sorgeix d'aquesta relació inveterada entre el medi i l'home mereix ser atés i conservat, màximament quan, d'una banda, moltes d'aquestes pràctiques són exemple de sostenibilitat, essencials i tot per a la conservació de la diversitat biològica i, d'altra banda, estan amenaçades de desaparició.
Español: El rico patrimonio cultural que resulta de esta relación inveterada entre el medio y el hombre merece ser atendido y conservado, máxime cuando, por un lado, muchas de estas prácticas son ejemplo de sostenibilidad, esenciales incluso para la conservación de la diversidad biológica y, por otro lado, están amenazadas de desaparición.
Valencià: Aquestes activitats tradicionals de l'Albufera són un cas paradigmàtic de resistència al pas del temps d'aquestes pràctiques sostenibles.
Español: Estas actividades tradicionales en la Albufera son un caso paradigmático de resistencia al paso del tiempo de estas prácticas sostenibles.
Valencià: La seua conservació és garantia de salvaguarda d'un valuós patrimoni cultural, ja que són realitats culturals amenaçades, manifestacions residuals de maneres de vida que el progrés i els canvis socials han anat fent desaparéixer.
Español: Su conservación es garantía de salvaguardia de un valioso patrimonio cultural, ya que son realidades culturales amenazadas, manifestaciones residuales de maneras de vida que el progreso y los cambios sociales han ido haciendo desaparecer.
Valencià: La pesca és l'activitat tradicional més antiga de l'Albufera de València, perquè ja Jaume I després de la reconquista, i de reservar-se la zona humida per al seu patrimoni, estableix en un privilegi de 1250 que «puguen pescar en l'Albufera de València qualsevol veí o habitant de la Ciutat o Regne de València i també qualsevol estrany, i agafar peixos, i no hagen de donar a Nós ni als nostres mai dels dits peixos, ans solament la quinta part franca».
Español: La pesca es la actividad tradicional más antigua de la Albufera de Valencia, pues ya Jaime I después de la reconquista, y tras reservarse la zona húmeda para su patrimonio, establece en un privilegio de 1250 que «puedan en la Albufera de Valencia, pescar, cualquier vecino o habitante de la ciudad o Reino de Valencia y cualquier extraño también, y coger peces, y no tengan que dar a Nos y a los nuestros nunca de estos pescados, sino solo la quinta parte franca».
Valencià: El seu interés prové de la seua llarga tradició, de la seua adaptació al medi, de la seua identificació secular amb la societat on es desenvolupa, de les seues antigues estructures organitzatives, de les seues arts, del seu llenguatge, dels seus símbols propis.
Español: Su interés proviene de su larga tradición, de su adaptación al medio, de su identificación secular con la sociedad donde se desarrolla, de sus antiguas estructuras organizativas, de sus artes, su lenguaje, sus símbolos propios.
Valencià: Per un altre costat, la vela llatina és una de les formes tradicionals de navegació comuna a tot el Mediterrani, amb una incidència considerable en les terres valencianes, i particularment a l'Albufera, on des d'antic ha sigut utilitzada com un mitjà de transport lacustre vinculat a l'explotació dels recursos naturals, com la pesca i l'agricultura, i les funcions de la qual en l'actualitat es relacionen amb formes d'oci associades a l'esport i al turisme.
Español: Por otro lado la vela latina es una de las formas tradicionales de navegación común a todo el Mediterráneo, con una incidencia considerable en las tierras valencianas y, particularmente, en la Albufera, donde desde antiguo ha sido utilizada como un medio de transporte lacustre vinculado a la explotación de los recursos naturales, como la pesca y la agricultura, y cuyas funciones en la actualidad se relacionan con formas de ocio asociadas al deporte y al turismo.
Valencià: A més, la vela llatina ocupa un lloc per dret propi en la imatgeria identitària del poble valencià, i al seu voltant hi ha una sèrie d'elements materials i immaterials constitutius de la cultura tradicional valenciana que mereixen ser protegits per a així garantir-ne el llegat a les generacions futures.
Español: Además, la vela latina ocupa un lugar por derecho propio en la imaginería identitaria del pueblo valenciano, circulando en torno a la misma una serie de elementos materiales e inmateriales constitutivos de la cultura tradicional valenciana que merecen ser protegidos para así garantizar su legado a las generaciones futuras.
Valencià: Denominació: activitats tradicionals de l'Albufera de València: la pesca artesanal i la navegació a vela llatina. 2.2.
Español: Denominación: actividades tradicionales de la Albufera de Valencia: la pesca artesanal y la navegación a vela latina. 2.2.
Valencià: Municipis on es desenvolupa l'activitat: València (el Palmar), Catarroja, Silla i Sollana. 2.3.
Español: Municipios donde se desarrolla la actividad: Valencia (El Palmar), Catarroja, Silla y Sollana 2.3.
Valencià: Data de realització: el període de pesca de l'anguila va de l'1 d'octubre al 30 d'abril, i la resta de l'1 d'octubre al 30 de juny, encara que se sol concedir una pròrroga fins al 31 de juliol.
Español: Fecha de realización: el periodo de pesca de la anguila va del 1 de octubre al 30 de abril, y el resto del 1 de octubre al 30 de junio, aunque se suele conceder una prórroga hasta el 31 de julio.
Valencià: Respecte a la navegació de vela llatina s'executa durant tot l'any. 2.4.
Español: Respecto a la navegación a vela latina, se ejecuta durante todo el año. 2.4.
Valencià: Paisatge i identificació geogràfica: l'Albufera de València se situa al sud de la ciutat de València, entre les desembocadures dels rius Túria i Xúquer.
Español: Paisaje e identificación geográfica: la Albufera de Valencia se sitúa al sur de la ciudad de Valencia, entre las desembocaduras de los ríos Turia y Júcar.
Valencià: La superfície de l'espai natural protegit que forma hui el Parc Natural de l'Albufera, que afecta parcialment tretze termes municipals, s'estén sobre 21.120 ha i es caracteritza per la successió d'ambients geomorfològics, hidrològics, ecològics i fins antròpics, conseqüència d'una sèrie de processos d'erosió-deposició, entollament, inundació i al·luvionament.
Español: La superficie del espacio natural protegido que conforma hoy el Parque Natural de la Albufera, afectando parcialmente a trece términos municipales, se extiende sobre 21.120 ha, caracterizado por la sucesión de ambientes geomorfológicos, hidrológicos, ecológicos e incluso antrópicos, consecuencia de una serie de procesos de erosión-deposición, encharcamiento, inundación y aluvionamiento.
Valencià: El resultat és un paisatge d'aiguamoll articulat a partir de tres elements clau: l'estany de l'Albufera, la restinga i la marjal.
Español: El resultado es un paisaje de humedal articulado a partir de tres elementos clave: el lago de la Albufera, la restinga y el marjal.
Valencià: L'Albufera de València i la marjal presenten unes condicions climàtiques, fisiogràfiques, litològiques i edàfiques que permeten diferenciar distints ambients en constant interacció.
Español: La Albufera de Valencia y el marjal presentan unas condiciones climáticas, fisiográficas, litológicas y edáficas que permiten diferenciar distintos ambientes en constante interacción.
Valencià: Des de la mar cap a l'interior es troba en primer lloc la restinga, barra arenosa litoral de 30 km de longitud i 1,5 km d'amplària, coneguda en el tram entre Pinedo i el Perellonet com la Devesa del Saler.
Español: Desde el mar hacia el interior se encuentra en primer lugar la restinga, barra arenosa litoral de 30 km de longitud y 1,5 km de anchura, denominada en su tramo entre Pinedo y el Perellonet como la Devesa del Saler.
Valencià: El segon gran ambient és el de la marjal, zona palustre que emmarca l'estany de l'Albufera.
Español: El segundo gran ambiente es el del marjal, zona palustre que enmarca al lago de la Albufera.
Valencià: Aquest ambient està dedicat al conreu de l'arròs, però, entre els camps, els canals i les séquies que s'obrin permeten la vida a nombroses espècies vegetals i animals.
Español: Este ambiente está dedicado al cultivo del arroz, pero, entre los campos, los canales y acequias que se abren permiten la vida a numerosas especies vegetales y animales.
Valencià: El tercer ambient és l'estany de l'Albufera, en contacte amb la mar a través de les goles, la profunditat mitjana de les quals no supera el metre.
Español: El tercer ambiente es el lago de la Albufera, en contacto con el mar a través de las goles, cuya profundidad media no supera el metro.
Valencià: Actualment té una superfície de 2.837 ha i un diàmetre aproximat de 5 km.
Español: En la actualidad cuenta con una superficie de 2.837 ha y un diámetro aproximado de 5 km.
Valencià: Les mates de vegetació aquàtica i higròfila serveixen d'aliment i recer a la fauna, la qual ha jugat un paper fonamental en la relació entre l'home i l'estany, a través de la pesca i de la caça.
Español: Las matas de vegetación acuática e higrófila sirven de alimento y abrigo a la fauna, la cual ha jugado un papel fundamental en la relación entre el hombre y el lago, a través de la pesca y de la caza.
Valencià: L'Albufera pròpiament dita és una llacuna hipereutròfica d'uns 25 km² de superfície, alimentada per surgències o ullals, sobrants del regadiu i aportacions de rius i barrancs.
Español: La Albufera propiamente dicha es una laguna hipereutrófica de unos 25 km² de superficie, alimentada por surgencias o ullals, sobrantes del regadío y aportes de ríos y barrancos.
Valencià: Actualment es comunica amb la mar a través de bocanes o goles artificials, regulades per comportes.
Español: En la actualidad está comunicada con el mar a través de bocanas o golas artificiales, reguladas por compuertas.
Valencià: En les vores de l'Albufera i en les mates o illes de fang dominen espècies aquàtiques fixadores de sediments.
Español: En los bordes de la Albufera y en las matas o islas de fango dominan especies acuáticas fijadoras de sedimentos.
Valencià: L'Albufera i la marjal s'han convertit en un refugi per a les aus migratòries que la colonitzen a l'arribada de l'hivern.
Español: La Albufera y el marjal se han convertido en un refugio para las aves migratorias que la colonizan a la llegada del invierno.
Valencià: Almenys des de la fundació del Regne de València ?i molt possiblement des d'èpoques anteriors?, el principal aprofitament de l'estany va ser l'activitat pesquera, que segles després va ser desplaçada pel monocultiu arrosser de l'aiguamoll.
Español: Al menos desde la fundación del Reino de Valencia o muy posiblemente desde épocas anteriores el principal aprovechamiento del lago fue la actividad pesquera que, siglos después, fue desplazado por el monocultivo arrocero de la marisma.
Valencià: En temps medievals i moderns, l'estany dels pescadors, que mantenia la comunicació amb la mar a través de la bocana o gola del Rei, era salobre.
Español: En tiempos medievales y modernos, el lago de los pescadores, que mantenía comunicación con el mar a través de la bocana o gola del Rei, era salobre.
Valencià: Per la seua banda, l'Albufera dels arrossers era i és d'aigua dolça i està desconnectada de mar oberta.
Español: Por su parte, la Albufera de los arroceros era y es dulceacuícola y desconectada del mar abierto.
Valencià: En ambdós escenaris, els habitants han fet ús d'una àmplia diversitat de recursos (pesca, caça, salines, bosc, prats, arrossar, etc.
Español: En ambos escenarios, los moradores han hecho uso de una amplia diversidad de recursos (pesca, caza, salinas, bosque, prados, arrozal, etc.
Valencià: El paisatge albuferenc guarda memòria de moltes activitats, algunes desaparegudes.
Español: El paisaje albufereño guarda memoria de muchas actividades, algunas desaparecidas.
Valencià: El paisatge que projecta l'Albufera de València i la marjal té el seu origen en la combinació de la dinàmica fluvial dels rius Túria i Xúquer i els barrancs tributaris, amb un conjunt de processos antròpics i culturals lligats a qüestions tant jurídiques (gestió de les aigües de reg, protecció d'espais naturals?) com econòmiques (conreus més rendibles en un període) o tècniques (forma del parcel·lari, construcció d'infraestructures, etc.
Español: El paisaje que proyecta la Albufera de Valencia y el marjal tiene su origen en la combinación de la dinámica fluvial de los ríos Turia y Júcar y los barrancos tributarios, con un conjunto de procesos antrópicos y culturales ligados a cuestiones tanto jurídicas (gestión de las aguas de riego, protección de espacios naturales?) como económicas (cultivos más rentables en un periodo) o técnicas (forma del parcelario, construcción de infraestructuras, etc.
Valencià: Aquests processos físics i humans són els responsables de l'organització territorial (assentaments i infraestructures) actual.
Español: Estos procesos físicos y humanos son los responsables de la organización territorial (asentamientos e infraestructuras) actual.
Valencià: Es distingeixen clarament dos tipus de poblament, el concentrat i el dispers.
Español: Se distinguen claramente dos tipos de poblamiento, el concentrado y el disperso.
Valencià: Els assentaments dispersos són els responsables de les imatges més simbòliques de la zona humida; les alqueries i les barraques són cases a peu de camp que, amb els motors, trenquen l'horitzontalitat de la marjal.
Español: Los asentamientos dispersos son los responsables de las imágenes más simbólicas del humedal; las alquerías y las barracas son casas a pie de campo que junto a los motores rompen la horizontalidad del marjal.
Valencià: Els nuclis de població han tendit a situar-se en les àrees de menor risc d'inundació, i han conformat una orla entorn de la marjal, però sempre considerant la proximitat als seus recursos més importants: la terra i l'aigua, i més recentment la platja.
Español: Los núcleos de población han tendido a ubicarse en las áreas de menor riesgo de inundación, conformando una orla en torno al marjal, pero siempre considerando la proximidad a sus mayores recursos: la tierra y el agua, y más recientemente la playa.
Valencià: En 1986 l'Albufera de València va ser declarada Parc Natural.
Español: En 1986 la Albufera de Valencia fue declarada Parque Natural.
Valencià: En 1990 va ser inclosa en la llista de zones humides d'importància internacional Ramsar; en 1994 com a zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA); posteriorment ha sigut declarada lloc d'interés comunitari (LIC), i des de 2002 s'ha incorporat al Catàleg de Zones Humides del Govern Valencià. 2.5.
Español: En 1990 fue incluida en la lista de zonas húmedas de importancia internacional Ramsar; en 1994 como zona de especial protección para las aves (ZEPA); posteriormente ha sido declarado como lugar de interés comunitario (LIC), y desde 2002 se ha incorporado al Catálogo de Zonas Húmedas del Gobierno Valenciano. 2.5.
Valencià: Les comunitats més directament relacionades amb la pràctica tradicional de la pesca i de la vela llatina han sigut les poblacions que han habitat l'Albufera valenciana, així com els que tradicionalment han explotat els recursos d'aquest medi natural i humà, on la barca va constituir fins a mitjan segle passat un dels eixos centrals de la vida.
Español: Las comunidades más directamente relacionadas con la práctica tradicional de la pesca y de la vela latina han sido las poblaciones que han habitado la Albufera valenciana, así como quienes tradicionalmente han explotado los recursos de este medio natural y humano, donde la barca constituyó hasta mediados del siglo pasado uno de los ejes centrales de la vida.
Valencià: Així mateix, en l'actualitat hi ha un ampli teixit associatiu vinculat a la pràctica de la navegació a vela llatina en l'Albufera, com a forma d'oci associada a l'esport i a la conservació del patrimoni cultural i natural que alberga l'estany. 2.6.
Español: Asimismo, existe en la actualidad un amplio tejido asociativo vinculado con la práctica de la navegación a vela latina en la Albufera, como forma de ocio asociada al deporte y a la conservación del patrimonio cultural y natural que el lago alberga. 2.6.
Valencià: Descripció del bé 2.6.1.
Español: Descripción del bien 2.6.1.
Valencià: La pesca artesanal de l'Albufera de València 2.6.1.1.
Español: La pesca artesanal de la Albufera de Valencia 2.6.1.1.
Valencià: Descripció i caracterització: la pesca tradicional en l'Albufera de València ha perviscut durant quasi 800 anys, i ha permés a desenes de generacions de pescadors una particular forma de vida basada en regulacions externes (privilegis, ordenances, etc.
Español: Descripción y caracterización: la pesca tradicional en la Albufera de Valencia ha pervivido durante casi 800 años, permitiendo a decenas de generaciones de pescadores una particular forma de vida basada en regulaciones externas (privilegios, ordenanzas, etc.
Valencià: ) i internes (jurats, redolins, etc.
Español: ) e internas (jurats, redolins, etc.
Valencià: ), però en una perfecta harmonia amb l'entorn, fins que els canvis del segle XX van alterar aquest equilibri i van suposar l'inici del declivi de la pesca.
Español: ), pero en una perfecta armonía con el entorno, hasta que los cambios del siglo XX alteraron este equilibrio y supusieron el inicio del declive de la pesca.
Valencià: La dita activitat pesquera ha donat lloc a tota una sèrie d'elements propis (arts de pesca, barques, etc.
Español: Dicha actividad pesquera ha dado lugar a toda una serie de elementos propios (artes de pesca, barcos, etc.
Valencià: ) i a un lèxic específic que han enriquit considerablement la cultura valenciana, per la qual cosa el seu manteniment i difusió és de gran importància perquè les noves generacions coneguen el seu passat. 2.6.1.2.
Español: ) y de un léxico específico que han enriquecido considerablemente la cultura valenciana, por lo que su mantenimiento y difusión es de gran importancia para que las nuevas generaciones conozcan su pasado. 2.6.1.2.
Valencià: Les comunitats de pescadors de l'Albufera: les tres actuals comunitats de pescadors del Palmar, Catarroja i Silla provenen sens dubte del Comú de Pescadors de la Ciutat de València, encara que les dates exactes de la seua creació oficial no estan clares.
Español: Las comunidades de pescadores de la Albufera: las tres actuales comunidades de pescadores de El Palmar, Catarroja y Silla provienen sin duda del Común de Pescadores de la Ciudad de Valencia, aunque las fechas exactas de su creación oficial no parecen claras.
Valencià: Així, en el privilegi de Pere I (1283) es crea la figura dels futurs jurats, «quatre pescadors honrats» per a ordenar les pesqueres a l'Albufera, però en les successives provisions i privilegis (1404 i 1415) es parla dels jurats del Comú de Pescadors, tant de la mar com de l'Albufera, per la qual cosa no pareix que estigueren separats, sinó que, com diuen alguns, eren els mateixos.
Español: Así en el privilegio de Pedro I (1283) se crea la figura de los futuros jurados, «cuatro pescadores honrados» para ordenar las pescas en la Albufera, pero en las sucesivas provisiones y privilegios (1404 y 1415) se habla de los jurados del Común de Pescadores, así del mar como de la Albufera, por lo que no parece que estuvieran separados, sino que, como dicen algunos, eran los mismos.
Valencià: Molt posteriorment, en la reial ordre de 1767, i en una altra de 1769, es parla del sorteig dels llocs en què els pescadors de l'Albufera reial han d'establir la seua pesquera, la Junta dels quals és presidida per l'intendent de València.
Español: Muy posteriormente, en la real orden de 1767, y en otra de 1769, se habla del sorteo de los sitios en que los pescadores de la Real Albufera deben establecer su pesquera, cuya Junta es presidida por el intendente de Valencia.
Valencià: Considerant que el sorteig dels llocs fixos de pesca, redolins, només afectarà els pescadors del Palmar, es podria interpretar que ja en aquesta data hi havia una entitat que donarà lloc a la Comunitat de Pescadors del Palmar, que apareix anomenada com a tal en una reial ordre de 1778.
Español: Considerando que el sorteo de los sitios fijos de pesca, redolins, solo afectara a los pescadores de El Palmar, podría interpretarse que ya en esta fecha existía una entidad que dará lugar a la Comunidad de Pescadores de El Palmar, que aparece nombrada como tal en una real orden de 1778.
Valencià: No obstant això, no és fins a l'escriptura d'arrendament de 1857, donada pel batle general intendent de València, que passa a ser una entitat completament autònoma.
Español: No obstante, no es hasta la escritura de arriendo de 1857, dada por el baile general intendente de Valencia, cuando pasa a ser una entidad completamente autónoma.
Valencià: La dita escriptura posa fi al pagament del quint del peix establit en 1250 per Jaume I, que passa a una quantitat anual, fixada inicialment en 18.400 rals de billó, que es cobrirà a parts iguals pels 115 pescadors que la integren.
Español: Dicha escritura pone fin al pago del quinto del pescado establecido en 1250 por Jaime I, pasando a una cantidad anual, fijada inicialmente en 18.400 reales de vellón, que se cubrirá a partes iguales por los 115 pescadores que la integran.
Valencià: Així mateix, en 1858 es firma l'escriptura d'arrendament de la Comunitat de Pescadors de Catarroja, amb una quota anual de 3.000 rals, a repartir entre els 151 pescadors.
Español: Asimismo, en 1858 se firma la escritura de arriendo de la Comunidad de Pescadores de Catarroja, con una cuota anual de 3.000 reales, a repartir entre los 151 pescadores.
Valencià: En aquesta escriptura queda indicat que els pescadors de Catarroja no es poden entremetre en els llocs assenyalats als del Palmar.
Español: En esta escritura queda indicado que los pescadores de Catarroja no pueden entrometerse en los sitios señalados a los de El Palmar.
Valencià: En ambdós escriptures d'arrendament, el temps de contracte és indeterminat, subjecte a la decisió de Sa Majestat la Reina.
Español: En ambas escrituras de arriendo, el tiempo de contrato es indeterminado, sujeto a decisión de Su Majestad la Reina.
Valencià: S'estableix que els pescadors han de matricular-se en la Batlia General i adquirir la llicència personal, que solament serà transmissible de pares a fills.
Español: Se establece que los pescadores deben matricularse en la Bailía General y adquirir la licencia personal, que solo será transmisible de padres a hijos.
Valencià: Respecte a la Comunitat de Pescadors de Silla, hi ha un document de 1929 que fa referència a l'escriptura pública d'arrendament de 1858, i a una quota anual de 300 rals.
Español: Respecto a la Comunidad de Pescadores de Silla, existe un documento de 1929 que hace referencia a la escritura pública de arriendo de 1858, y a una cuota anual de 300 reales.