gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: El 9 d'octubre de 1838 la Reial Senyera, que en les celebracions de segles anteriors era davallada pel balcó principal de l'Ajuntament i rebuda a la porta sobre un entaulat a manera de púlpit, fou baixada per les escales de l'Ajuntament, sense inclinar-la, i ja al carrer la va rebre amb honors la milícia nacional.
Español: El 9 de octubre de 1838 la Reial Senyera, que en las celebraciones de siglos anteriores era bajada por el balcón principal del Ayuntamiento y recibida en la puerta sobre una tarima a modo de púlpito, fue bajada por las escaleras del Ayuntamiento, sin inclinarla, y ya en la calle la recibió con honores la milicia nacional.
Valencià: A mitjan segle XIX, la festa de Sant Dionís es limitava a reflectir el seu aspecte costumista, amorós, galant i gastronòmic, on reeixia el passeig de la població davant de les pastisseries de la ciutat que mostraven els exquisits dolços elaborats amb aquest motiu.
Español: A mediados siglo XIX, la fiesta de San Dionisio se limitaba a reflejar su aspecto costumbrista, amoroso, galante y gastronómico, donde sobresalía el pasear de la población delante de las pastelerías de la ciudad que mostraban los exquisitos dulces elaborados con este motivo.
Valencià: Amb aquest motiu, es va organitzar una manifestació cívica vespertina que va partir de l'Ajuntament i va arribar fins al Parterre.
Español: Con este motivo, se organizó una manifestación cívica vespertina que partía del Ayuntamiento y llegaba hasta el Parterre.
Valencià: Amb la participació de la corporació municipal juntament amb la senyera, i la presència d'altres institucions, societats científiques, gremis i representants d'associacions cíviques, l'acte constitueix un precedent dels homenatges que es brindarien posteriorment al monarca en ocasió del Nou d'Octubre.
Español: Con la participación de la corporación municipal, junto a la Senyera, y la presencia de otras instituciones, sociedades científicas, gremios y representantes de asociaciones cívicas, el acto constituye un precedente de los homenajes que se brindarían posteriormente al monarca con ocasión del Nou d'Octubre.
Valencià: A partir dels anys vint, les demandes del nou valencianisme cultural i polític, amb la proliferació de partits polítics que havien incorporat al seu ideari les demandes d'autogovern, ompliren de contingut reivindicatiu els actes del Nou d'Octubre, així com la processó cívica i el valor simbòlic aglutinador de la Reial Senyera, especialment durant els anys de la Segona República, en què la festa assoleix la seua màxima dimensió política.
Español: A partir de los años veinte, las demandas del nuevo valencianismo cultural y político, con la proliferación de partidos políticos que habían incorporado a su ideario las demandas de autogobierno, llenaron de contenido reivindicativo los actos del Nou d'Octubre, así como la procesión cívica y el valor simbólico aglutinador de la Reial Senyera, especialmente durante los años de la Segunda República, en que la fiesta alcanza su máxima dimensión política.
Valencià: Foren les Joventuts Ratpenatistes les que, en 1917, realitzaren un primer acte d'ofrena en el monument, i va ser la societat Lo Rat Penat qui animà, en 1922, un homenatge juntament amb l'Ajuntament i la Diputació que acudiren en corporació, per primera volta, acompanyats de la Senyera a l'ofrena a Jaume I, és, per tant, el primer any en què es recupera la processó del Nou d'Octubre en un cerimonial homologable al de l'època foral.
Español: Fueron les Joventuts Ratpenatistes las que, en 1917, realizaron un primer acto de ofrenda en el monumento, y fue la sociedad Lo Rat Penat quien animó, en 1922, a un homenaje junto al Ayuntamiento y la Diputación que acudieron en corporación por primera vez, acompañados de la Senyera a la ofrenda de Jaume I, es por tanto, el primer año en que se recupera la procesión del Nou d'Octubre en un ceremonial homologable al de la época foral.
Valencià: És en aquest context quan, l'any 1931, el Centre d'Actuació Valencianista va proposar a l'Ajuntament la participació municipal en l'acte d'homenatge al Parterre i també demana que s'invitara tot el poble valencià, totes les entitats i totes les forces vives de la societat a sumar-se a l'acte.
Español: Es en este contexto cuando, el año 1931, el Centre d'Actuació Valencianista propone al Ayuntamiento la participación municipal en el acto de homenaje del Parterre y pide, también, que se invite a todo el pueblo valenciano, todas las entidades y todas las fuerzas vivas de la sociedad, a sumarse al acto.
Valencià: D'aquesta manera, veem com la recuperació de la processó cívica del Nou d'Octubre en les dècades de 1920-30 acompanya íntimament la recuperació i fixació coetànies de la bandera i de l'himne de tots els valencians, com a parts d'un mateix fenomen d'autoafirmació identitària i política del nostre poble.
Español: De esta manera, vemos como la recuperación de la procesión cívica del Nou d'Octubre en las décadas de 1920-30 acompaña íntimamente a la recuperación y fijación coetáneas de la bandera y del himno de todos los valencianos, como parte de un mismo fenómeno de autoafirmación identitaria y política de nuestro pueblo.
Valencià: Un fenomen transversal que implicava a totes les ideologies i procedències, i que tindrà la seua natural continuïtat en la Segona República, en què continuen els actes d'homenatge del Parterre, de manera que es convertirà en el símbol màxim de les reivindicacions valencianistes.
Español: Un fenómeno transversal que implicaba a todas las ideologías y procedencias, y que tendrá su natural continuidad en la Segunda República, en la que continúan los actos de homenaje del Parterre, de manera que se convertirá en el símbolo máximo de las reivindicaciones valencianistas.
Valencià: La Guerra Civil va impedir que se celebrara amb normalitat el centenari de 1938, que es va repetir un any després, 1939, d'acord amb les idees del nou règim franquista, el qual va mantindre els actes tradicionals, entre els quals la processó cívica, si bé no es va traure la Reial Senyera en la processó, perquè estava identificada amb la causa republicana i autonomista.
Español: La Guerra Civil impidió que se celebrará con normalidad el centenario de 1938, que se repitió un año después, 1939, de acuerdo con las ideas del nuevo régimen franquista, el cual mantuvo los actos tradicionales, entre ellos la procesión cívica, si bien no se sacó la Reial Senyera en la procesión, porque estaba identificada con la causa republicana y autonomista.
Valencià: En els anys següents la commemoració del Nou d'Octubre va quedar reduïda a misses en honor de Jaume I i la venda dels dolços característics d'aquesta celebració.
Español: En los años siguientes la conmemoración del Nou d'Octubre quedó reducida a misas en honor de Jaime I y la venta de los dulces característicos de esta celebración.
Valencià: Va ser a partir de 1943 quan es reprengué l'acte principal de la processó cívica, especialment gràcies a la insistència de l'entitat Lo Rat Penat, que tornà a comptar amb la participació de la Reial Senyera.
Español: Fue a partir de 1943 cuando se reanudó el acto principal de la procesión cívica, especialmente gracias a la insistencia de la entidad Lo Rat Penat, que volvió a contar con la participación de la Reial Senyera.
Valencià: A partir de 1951 la processó cívica va anar guanyant en magnificència i assistència de públic, i es va establir una estructura integradora que va servir de base per a les ulteriors edicions de la processó.
Español: A partir de 1951 la procesión cívica fue ganando en magnificencia y asistencia de público, y se estableció una estructura integradora que sirvió de base para las ulteriores ediciones de la procesión.
Valencià: En l'edició de 1951 obria la marxa la guàrdia municipal de gala a cavall, darrere de la qual anaven en ordre de dos fileres les banderes dels diferents gremis, seguides de les representacions sindicals, així com dels centres culturals, Banda Municipal, timbals i pel centre de la desfilada la senyera, escortada per macers i un piquet militar.
Español: En la edición de 1951 abría la marcha la guardia municipal de gala a caballo, detrás de la cual iban, ordenadas en dos hileras, las banderas de los diferentes gremios seguidas de las representaciones sindicales, así como de los centros culturales, la Banda Municipal, timbales y, por el centro del desfile, la señera, escoltada por maceros y un piquete militar.
Valencià: En 1953 el seguici es veié completat amb la incorporació de diverses comissions falleres, que també van homenatjar l'estàtua de Jaume I al Parterre.
Español: En 1953 el séquito se vio completado con la incorporación de varias comisiones falleras, que también homenajearon la estatua de Jaime I en el Parterre.
Valencià: No obstant això, posteriorment la processó decaigué, i va ser mantinguda essencialment per la societat Lo Rat Penat, davant el desinterés del consistori municipal, restablint-se plenament des de 1973.
Español: No obstante, posteriormente la procesión decayó, y fue mantenida esencialmente por la sociedad Lo Rat Penat, ante el desinterés del consistorio municipal, restableciéndose plenamente a partir de 1973.
Valencià: Tant la festa del Nou d'Octubre com la processó cívica van tendir a expressar un valencianisme en expansió, fet especialment visible des dels anys setanta.
Español: Tanto la fiesta del Nou d'Octubre como la procesión cívica tendieron a expresar un valencianismo en expansión, hecho especialmente visible desde los años setenta.
Valencià: La promulgació en 1982 de l'Estatut d'Autonomia, en combinació amb la recuperació de la democràcia i la principal institució d'autogovern, la Generalitat Valenciana, van fer que el component de celebració de la valencianitat compartida i d'afirmació valencianista es feren notar molt més en les festivitats del Nou d'Octubre, que es va convertir en la festa oficial de la nova Comunitat Valenciana, i molt concretament en la processó cívica, que va veure com s'incrementava el seu públic, el seu impacte mediàtic i el seu ressò popular, fins a convertir-se en el principal i més simbòlicament rellevant acte ritual de la festa dels valencians. 2.6.
Español: La promulgación, en 1982, del Estatut d'Autonomia, en combinación con la recuperación de la democracia y la principal institución de autogobierno, la Generalitat Valenciana, hicieron que el componente de celebración de la valencianidad compartida y de afirmación valencianista se hiciera notar mucho más en las festividades del Nou d'Octubre, que se convirtió en la fiesta oficial de la nueva Comunitat Valenciana, y muy concretamente en la procesión cívica, que vio como se incrementaba su público, su impacto mediático y su eco popular, hasta convertirse en el principal y simbólicamente más relevante acto ritual de la fiesta de los valencianos. 2.6.
Valencià: Descripció del bé: En l'actualitat la processó cívica del Nou d'Octubre a València comença a les 11.30 hores amb la recepció de la corporació municipal, autoritats i invitats a l'Ajuntament.
Español: Descripción del bien: En la actualidad la procesión cívica del Nou d'Octubre en Valencia empieza a las 11.30 horas con la recepción de la corporación municipal, autoridades e invitados en el Ayuntamiento.
Valencià: A les 11.45 hores té lloc la lectura del decret de l'Alcaldia i el lliurament de la senyera al Museu de l'Arxiu Històric Municipal.
Español: A las 11.45 horas tiene lugar la lectura del decreto de la Alcaldía y la entrega de la señera al Museo del Archivo Histórico Municipal.
Valencià: A les 12.00 hores es produeix el solemne davallament de la Reial Senyera des del balcó de l'Ajuntament, mentre se li ret honors d'ordenança.
Español: A las 12.00 horas se produce el solemne descenso de la Reial Senyera desde el balcón del Ayuntamiento, mientras se le rinde honores de ordenanza.
Valencià: La senyera és baixada mitjançant cordes pel balcó de la casa consistorial, ja que des de l'any 1365, i per privilegi del rei Pere el Cerimoniós, la Reial Senyera no pot inclinar-se davant de res o ningú.
Español: La señera es bajada mediante cuerdas por el balcón de la casa consistorial, ya que desde el año 1365, y por privilegio del rey Pedro el Ceremonioso, la Reial Senyera no puede inclinarse delante de nada o de nadie.
Valencià: Com que no pot eixir per les portes de l'Ajuntament si no s'inclina, és despenjada pel balcó en un acte molt solemne durant el qual el públic congregat a la plaça victoreja i aplaudeix la senyera de la ciutat, també oficialitzada per l'Estatut d'Autonomia de 1982 com a ensenya autonòmica de tota la Comunitat Valenciana.
Español: Como no puede salir por las puertas del Ayuntamiento si no se inclina, es descolgada por el balcón en un acto muy solemne durante el cual el público congregado en la plaza vitorea y aplaude a la Reial Senyera, también oficializada por el Estatut d'Autonomia de 1982 como enseña autonómica de toda la Comunitat Valenciana.
Valencià: Una vegada baixada la senyera es forma el seguici i comença la processó cívica pròpiament dita, que és contemplada per un nombrosíssim públic, i que segueix un ordre protocol·lari que ha anat variant amb el pas del temps i en què participen autoritats i càrrecs institucionals diversos, així com representants d'entitats cíviques, culturals, científiques i professionals, entre altres, encapçalades per la societat Lo Rat Penat com a entitat recuperadora de la processó en 1922, que constitueixen un reflex de la pluralitat de la societat valenciana.
Español: Una vez bajada la señera se forma el séquito y empieza la procesión cívica propiamente dicha, que es contemplada por un numerosísimo público, y que sigue un orden protocolario que ha ido variando con el paso del tiempo y en el que participan autoridades y cargos institucionales diversos, así como representantes de entidades cívicas, culturales, científicas y profesionales, entre otras, encabezadas por la sociedad Lo Rat Penat como entidad recuperadora de la procesión en 1922, constituyendo todas un reflejo de la pluralidad de la sociedad valenciana.
Valencià: En aquesta plaça té lloc l'homenatge a l'estàtua eqüestre del rei Jaume I amb ofrena floral institucional i corones de llorer, i el cant de l'himne de la Comunitat Valenciana, interpretat per la Banda Municipal.
Español: En esta plaza tiene lugar el homenaje a la estatua ecuestre del rey Jaime I, con ofrenda floral institucional y coronas de laurel, y el canto del himno de la Comunitat Valenciana, interpretado por la Banda Municipal.
Valencià: Des d'aquesta plaça es retorna novament a la plaça de l'Ajuntament, on la Reial Senyera és hissada als sons de l'himne valencià i es disparen les salves d'honor, i torna a ser custodiada a les dependències de l'Arxiu Històric Municipal.
Español: Desde esa plaza se vuelve nuevamente a la plaza del Ayuntamiento, donde la Reial Senyera es izada al son del himno valenciano y se disparan las salvas de honor, y vuelve a ser custodiada en las dependencias del Archivo Histórico Municipal.
Valencià: Els actes acaben amb la disparada d'una mascletada a la plaça de l'Ajuntament.
Español: Los actos acaban con el disparo de una mascletada en la plaza del Ayuntamiento.
Valencià: Pel que fa a la conducció de la Reial Senyera en la processó cívica, el costum estableix que aquesta siga portada per diversos regidors de l'Ajuntament, encara que una resolució de l'Alcaldia fixa qui serà el portador inicial o principal. 2.7.
Español: Por lo que respecta a la conducción de la Reial Senyera en la procesión cívica, la costumbre establece que sea portada por diversos concejales del Ayuntamiento, aunque una resolución de la Alcaldía fija quien será el portador inicial o principal. 2.7.
Valencià: Elements que en formen part: De tots els elements que conformen la processó cívica del Nou d'Octubre el més destacat és, sens dubte, la Reial Senyera de València, al voltant de la qual adquireix sentit el seguici, atès que simbolitza la màxima expressió de la identitat compartida dels valencians i funciona com a condensador de tota una memòria històrica ciutadana i de tot el poble valencià.
Español: Elementos que forman parte: De todos los elementos que conforman la procesión cívica del Nou d'Octubre el más destacado es, sin duda, la Reial Senyera de Valencia, alrededor de la cual adquiere sentido el séquito, dado que simboliza la máxima expresión de la identidad compartida de los valencianos y funciona como condensador de toda una memoria histórica ciudadana y de todo el pueblo valenciano.
Valencià: La senyera oficial que actualment ix en la processó data de 1928, quan, a causa de l'estat de deteriorament en què estava l'anterior de 1596 (que es conserva custodiada en una vitrina a l'Arxiu Històric Municipal), es va decidir fer-ne una rèplica.
Español: La señera oficial que actualmente sale en la procesión data de 1928 cuando, a causa del estado de deterioro en que se encontraba la anterior de 1596 (que se conserva custodiada en una vitrina en el Archivo Histórico Municipal), se decidió hacer una réplica.
Valencià: De la nova senyera es van fer tres còpies: la que ix en la processó, la que va cobrir el taüt de l'escriptor i polític Vicente Blasco Ibáñez quan les seues despulles van ser traslladades a València en 1933, que encara es conserva, i una altra que es guarda des de 1969 al Museu del Col·legi de l'Art Major de la Seda.
Español: De la nueva señera se hicieron tres copias: la que sale en la procesión, la que cubrió el ataúd del escritor y político Vicente Blasco Ibáñez cuando sus restos fueron trasladados a Valencia en 1933, que aún se conserva, y otra que se guarda desde 1969 en el Museo del Colegio del Arte Mayor de la Seda.
Valencià: Aquestes tres senyeres es confeccionaren en la fàbrica de teixits de seda d'Eduardo Sanchis Romero al carrer de Quart de València.
Español: Estas tres señeras se confeccionaron en la fábrica de tejidos de seda de Eduardo Sanchis Romero, en la calle de Quart de Valencia.
Valencià: L'asta té una alçària de 3,30 metres i la bandera fa 2,50 metres per 1,55 metres.
Español: El asta tiene una altura de 3,30 metros, y las dimensiones de la bandera son 2,50 metros por 1,55 metros.
Valencià: L'any 2008 fou de nou restaurada i netejada la cimera, i se li van retornar el color i brillantor originals.
Español: El año 2008 fue de nuevo restaurada y limpiada su cimera, y se le devolvieron el color y brillantez originales.
Valencià: La Reial Senyera va acompanyada pels timbalers, que executen la Marxa de la Ciutat de València, que ja tocaven en la processó del Corpus el segle XVIII, i que va servir d'inspiració al mestre Josep Serrano per a bastir els primers compassos de l'Himne de l'Exposició Regional de 1909.
Español: La Reial Senyera va acompañada por los timbaleros, que ejecutan la Marxa de la Ciutat de València, que ya tocaban en la procesión del Corpus el siglo XVIII, y que sirvió de inspiración al maestro Josep Serrano para bastir los primeros compases del Himno de la Exposición Regional de 1909.
Valencià: Aquest himne fou declarat en 1982 himne oficial de la Comunitat Valenciana, el qual també es toca i canta en l'acte d'homenatge a l'estàtua eqüestre de Jaume I, que forma part destacada de la processó cívica.
Español: Este himno fue declarado en 1982 himno oficial de la Comunitat Valenciana, el cual también se toca y canta en el acto de homenaje a la estatua ecuestre de Jaime I, que forma parte destacada de la procesión cívica.
Valencià: Però, a banda dels elements concrets abans destacats, la dimensió immaterial més reeixida de la processó cívica és el mateix ritual deambulatori, que té caràcter processional circular, ja que comença i acaba al mateix lloc, l'Ajuntament de València, on té la seu l'Arxiu del Museu Històric Municipal, on es custodia la Reial Senyera durant tot l'any, però també altres símbols importants del Nou d'Octubre, com ara el penó de la conquesta o les armes (espasa i escut) atribuïdes al rei Jaume I, entre alts objectes rellevants.
Español: Sin embargo, aparte de los elementos concretos antes destacados, la dimensión inmaterial más exitosa de la procesión cívica es el mismo ritual deambulatorio; que tiene carácter procesional circular, ya que empieza y acaba en el mismo lugar, el Ayuntamiento de Valencia, sede del Archivo del Museo Histórico Municipal, donde se custodia la Reial Senyera durante todo el año, pero también otros símbolos importantes del Nou d'Octubre, como el penó de la conquesta (pendón de la conquista) o las armas (espada y escudo) atribuidas al rey Jaime I, entre altos objetos relevantes.
Valencià: L'actual processó continua ajuntant en el mateix seguici la representació simbòlica de tots els estaments ciutadans, com històricament ha succeït, amb presència de gremis, entitats civils, festives, polítiques i culturals, autoritats locals, autonòmiques i estatals, institucions culturals i societat civil en general, per refermar, mitjançant un exercici de civisme, la solidesa i perdurabilitat dels vincles comunitaris i la vocació de projecció cap al futur d'una comunitat cohesionada per uns símbols compartits.
Español: La actual procesión continúa recogiendo en el mismo séquito la representación simbólica de todos los estamentos ciudadanos, como históricamente ha sucedido, con presencia de gremios, entidades civiles, festivas, políticas y culturales, autoridades locales, autonómicas y estatales, instituciones culturales y sociedad civil en general, para afianzar, mediante un ejercicio de civismo, la solidez y perdurabilidad de los vínculos comunitarios y la vocación de proyección hacia el futuro de una comunidad cohesionada por unos símbolos compartidos.
Valencià: Àmbit espacial: L'àmbit espacial és, dins la ciutat de València, l'àrea del centre urbà que cobreix el desplegament iteratiu de la processó cívica.
Español: Ámbito espacial: El ámbito espacial es, dentro de la ciudad de Valencia, el área del centro urbano que cubre el despliegue iterativo de la procesión cívica.
Valencià: Aquesta es desenvolupa a l'àrea de Sant Francesc (plaça de l'Ajuntament i carrer de Sant Vicent), la Seu (plaça de la Reina i carrer de la Pau) i novament Sant Francesc (retorn cap a la plaça de l'Ajuntament pels carrers de les Barques i del Pintor Sorolla).
Español: Esta se desarrolla en el área de San Francisco (plaza del Ayuntamiento y calle San Vicente), La Seu (plaza de la Reina y calle de la Paz), y nuevamente San Francisco (retorno hacia la plaza del Ayuntamiento por las calles de las Barcas y del Pintor Sorolla).
Valencià: Cal subratllar que també es tracta del centre simbòlic de la ciutat, on estan els principals edificis de l'Administració pública (Ajuntament i Generalitat), la religió tradicional cristiana (catedral), i la zona comercial i residencial considerada més distingida de la València moderna.
Español: Hay que subrayar que también se trata del centro simbólico de la ciudad, donde están los principales edificios de la Administración pública (Ayuntamiento y Generalitat), la religión tradicional cristiana (catedral), y la zona comercial y residencial considerada más distinguida de la Valencia moderna.
Valencià: Àmbit temporal: La celebració de la processó té lloc a les 12.00 del matí del dia 9 d'octubre, en el moment culminant del migdia, i sol desenvolupar-se durant unes dos hores o dos hores i mitja, si bé la durada convencional pot variar en funció de circumstàncies diverses, com ara el desenvolupament de l'acte d'homenatge a l'estàtua eqüestre de Jaume I, l'itinerari, les condicions atmosfèriques o l'assistència de públic.
Español: Ámbito temporal: La celebración de la procesión tiene lugar a las 12:00 de la mañana del día 9 de octubre, en el momento culminante del mediodía, y suele desarrollarse durante dos horas o dos horas y media, si bien la duración convencional puede variar en función de circunstancias diversas, como el desarrollo del acto de homenaje a la estatua ecuestre de Jaime I, el itinerario, las condiciones atmosféricas o la asistencia de público.