gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: A Barcelona, l'iniciador va ser un fabricant de màquines de cosir que organitzava una cavalcada que eixia des de la seua fàbrica.
Español: En Barcelona, el iniciador fue un fabricante de máquinas de coser que organizaba una cabalgata que salía desde su fábrica.
Valencià: Per aquella època també es va iniciar la cavalcada d'Alcoi, considerada la més antiga d'Espanya.
Español: Por esa época, también se inició la cabalgata de Alcoy, considerada la más antigua de España.
Valencià: A Petrer, la cavalcada data dels anys quaranta o del principi dels cinquanta del segle XX, i va ser organitzada primer pel Frente de Juventudes i posteriorment per l'Organización Juvenil Española (OJE), encara que durant la II República algunes persones van eixir al carrer vestides de reis de manera particular (Navarro, 1990).
Español: En Petrer, la cabalgata se fecha en los años cuarenta o principios de los cincuenta del siglo XX, estando organizada primero por el Frente de Juventudes y posteriormente por la Organización Juvenil Española (OJE), aunque durante la II República algunas personas habían salido a la calle vestidas de reyes de manera particular (Navarro, 1990).
Valencià: I abans que a Petrer es realitzaren cavalcades, ja hi havia una festa antiga vinculada a les figures dels Reis d'Orient, en la qual els més menuts no volien que ses majestats i els regals que portaven hi passaren de llarg.
Español: Y antes de que en Petrer se realizaran cabalgatas, ya existía una fiesta antigua vinculada a las figuras de los Reyes Magos, en la que los más pequeños no querían que sus majestades y los regalos que portaban pasaran de largo de nuestra villa.
Valencià: Per a evitar-ho, arrossegaven amb cordes paelles, olles i tapadores dels paraments de cuina ja en desús, i feien sonar caragols de mar, a més de recórrer els carrers del centre urbà (encara no s'havia desenvolupat la important ampliació de la segona meitat del segle XX) rodant les falles.
Español: Para evitar esto, arrastraban con cuerdas sartenes, ollas y tapaderas de los menajes de cocina ya en desuso, y hacían sonar caracolas marinas, además de recorrer las calles del centro urbano (todavía no se había desarrollado la importante ampliación de la segunda mitad del siglo XX) rodando las fallas.
Valencià: Aquesta nit màgica, els Reis només existien en la imaginació dels xiquets i xiquetes.
Español: En esa noche mágica, los Reyes solo existían en la imaginación de las pequeñas y pequeños.
Valencià: Els majors els feien creure que Ses Majestats venien per les muntanyes, i quan algú comentava que ja hi eren a prop, els més xicotets, il·lusionats i esperançats, corrien a les seues cases a amagar-se, ja que pensaven que els Reis no porten res a qui intenten veure'ls.
Español: Los mayores les hacían creer que sus majestades venían por las montañas, y cuando alguno daba a entender que ya venían, los más pequeños ilusionados y esperanzados corrían a sus casas a esconderse al pensar que los Reyes no traen nada a los que intentan verles.
Valencià: També col·locaven al balcó un cabàs amb palla i garrofes perquè menjaren els cavalls reials, i les seues sabates perquè els hi deixaren dins els regals.
Español: También preparaban en el balcón un capazo con paja y algarrobas para que coman los caballos reales, y sus zapatos para que les dejaran los regalos.
Valencià: L'endemà, xiquets i xiquetes, en despertar-se, anaven a veure els regals que els havien portat els Reis, i comprovaven que, on abans hi havia palla i garrofes, ara hi havia senzills joguets i regals si havien sigut bons, i carbó si no ho havien sigut (Navarro, 1990).
Español: Al día siguiente, todos los pequeños, al despertarse, iban a ver los regalos que les habían traído los Reyes, comprobando que donde antes había paja y algarrobas, ahora había sencillos juguetes y regalos si habían sido buenos, y si no lo habían sido, carbón (Navarro, 1990).
Valencià: A partir dels anys seixanta del segle XX, amb la industrialització de la nostra comarca centrada en el calçat, es produirà una decadència de les tradicions, ja que van ser substituïdes per altres més actuals, globalistes i amb més acceptació entre la gent jove, que trencava amb tot allò que semblava antic.
Español: A partir de los años sesenta del siglo XX, con la industrialización de nuestra comarca centrada en el calzado, se va a producir una decadencia de las tradiciones, ya que fueron sustituidas por otras más actuales, globalistas y con mayor aceptación entre la gente joven que rompía con todo aquello que parecía antiguo.
Valencià: D'aquesta manera, com indiquen V.
Español: De este modo, como indican V.
Valencià: Navarro i J.
Español: Navarro y J.
Valencià: Pérez, «les tradicions sucumbien en aquest procés de transformació social i d'altres modificaven les seues formes i significats per a expressar la festa amb un sentit cultural diferent» (Navarro i Pérez, 2018).
Español: Pérez, «les tradicions sucumbien en este procés de transformació social i d'altres modificaven les seues formes i significats per a expressar la festa amb un sentit cultural diferent» (Navarro y Pérez, 2018).
Valencià: Amb l'arribada de la democràcia, es recuperaran algunes de les tradicions gràcies a la Coordinadora d'Associacions i grups com Exeo, l'Associació de Veïns del Centre Històric Miguel Hernández i, posteriorment, la colla de dolçainers i tabaleters El Terròs de Petrer, fonamental a l'hora de mantindre-les i difondre-les.
Español: Con la llegada de la democracia, se van a recuperar algunas de las tradiciones gracias a la Coordinadora de Asociaciones y grupos como Exeo, Asociación de Vecinos del Centro Histórico Miguel Hernández y, posteriormente, la colla de dolçainers y tabaleters El Terròs de Petrer, fundamental en el mantenimiento y difusión de las mismas.
Valencià: A Petrer, el pas del temps i l'evolució cap a una societat industrial i de serveis han portat aquesta festa tradicional a experimentar transformacions en les últimes dècades del segle XX, entre les quals la més notòria és la incorporació de la cavalcada de Reis d'Orient, que cada any congrega més participació i afluència de públic, i orienta la seua temàtica principal cap a pel·lícules destinades a un públic infantil, encara que també queda espai per a incloure en la desfilada elements del nostre passat recent.
Español: En Petrer, el paso del tiempo y la evolución hacia una sociedad industrial y de servicios ha llevado a esta fiesta tradicional a experimentar transformaciones en las últimas décadas del siglo XX, siendo la más notoria la incorporación de la cabalgata de Reyes Magos, que cada año congrega más participación y afluencia de público, orientando su temática principal hacia películas destinadas a un público infantil, aunque también queda espacio para incluir en el desfile elementos de nuestro pasado reciente.
Valencià: Més recent ha sigut la creació de la cavalcada del Patge Reial, que anuncia la vinguda dels Reis d'Orient.
Español: Más reciente ha sido la creación de la cabalgata del Paje Real que anuncia la venida de los Reyes Magos.
Valencià: c) Personatges: indumentàries, pràctiques i funcions Les persones que participen en la tradició de rodar les falles no necessiten cap indumentària especial, ja que poden fer-ho amb la vestimenta habitual de carrer, encara que hi ha un cert perill que les espurnes de les falles puguen cremar les robes de les persones assistents.
Español: c) Personajes: indumentarias, prácticas y funciones Las personas que participan en la tradición de rodar las fallas, no necesitan ninguna indumentaria especial, ya que pueden hacerlo con la vestimenta habitual de calle, aunque hay cierto peligro de que las chispas de las fallas puedan quemar las ropas de los asistentes.
Valencià: Per això, es recomana no utilitzar robes de teixit sintètic.
Español: Por ello, se recomienda no utilizar ropas de tejido sintético.
Valencià: Els participants són adults i menors acompanyats dels seus familiars, homes i dones, sense que cap limitació de nombre per a la participació ni discriminació per aspectes de gènere ni procedència.
Español: Los participantes son adultos y menores acompañados de sus familiares, hombres y mujeres, sin que hay ninguna limitación en su número para la participación ni discriminación por aspectos de género ni procedencia.
Valencià: d) Elements / processos (activitats i oficis) El Diccionari català-valencià-balear defineix la falla en la primera accepció com es confecciona a Petrer: «Manat de branques o brins d'espart, càrritx o altres plantes seques, que s'encén per fer claror, calar foc, etc.
Español: d) Elementos / procesos (actividades y oficios) El Diccionari català-valencià-balear define la falla en la primera acepción como se confecciona en Petrer: «Manat de branques o brins d'espart, càrritx o altres plantes seques, que s'encén per fer claror, calar foc, etc.
Valencià: » També recull frases d'obres clàssiques de la literatura catalana on apareix la paraula: «Hagren appareylades ses fayles, e exiren a les cledes,.
Español: » También recoge frases en obras clásicas de la literatura catalana donde aparece la palabra: «Hagren appareylades ses fayles, e exiren a les cledes,.
Valencià: E uengren alí foch encès en falles al fenèuol», Jaume I, Cròn. 16.
Español: E uengren alí foch encès en falles al fenèuol» Jaume I, Cròn. 16.
Valencià: els serrayns aportaren moltes falles e moltes lums enceses», Desclot, Cròn.
Español: els serrayns aportaren moltes falles e moltes lums enceses» Desclot, Cròn.
Valencià: (http://dcvb.iecat.net/) Com indicava la definició, la falla és una torxa feta d'espart, el material més abundant de les muntanyes que envolten la població, i que en temps anteriors era recol·lectat per a la confecció de nombrosos objectes d'ús quotidià en la societat tradicional agrícola, com ara espardenyes, cabassos, cofins, caragoleres, alforges, etc.
Español: (http://dcvb.iecat.net/) Como indicaba la definición, la falla es una antorcha hecha de esparto, el material más abundante de las montañas que rodean la población, y que en tiempos anteriores era recolectado para la confección de numerosos objetos de uso cotidiano en la sociedad tradicional agrícola como alpargatas, capazos, cofines, caracoleras, alforjas, etc.
Valencià: , que era una activitat econòmica complementària per a les famílies d'agricultors i ramaders.
Español: , siendo una actividad económica complementaria para las familias de agricultores y ganaderos.
Valencià: De la totxera s'extrau un manoll d'espart sec o avell que formarà el cos principal de la falla, i mitjançant uns llaços d'espart tendre, o cru, prendrà forma i consistència, acabant amb un nus per a poder agafar-la i rodar-la.
Español: De la totxera (o tochera) se extrae un manojo de esparto seco o avell que formará el cuerpo principal de la falla, y mediante unos lazos de esparto tierno, o crudo, cogerá forma y consistencia, acabando con un nudo para poder cogerla y rodarla.
Valencià: El vocabulari de la falla és el següent: avell: a Petrer, espart sec de la part baixa de la totxera, de color grisenc, que s'utilitza per a fer el cos de les falles.
Español: El vocabulario de la falla es el siguiente: avell: en Petrer, esparto seco de la parte baja de la tochera, de color grisáceo que se utiliza para hacer el cuerpo de las fallas.
Valencià: caragolet: nus en l'extrem del cordó que cenyeix l'avell.
Español: caragolet (o caracolillo): nudo en el extremo del cordón que ciñe el avell.
Valencià: collaç (agafadora): eina de fusta o de ferro que s'utilitza per a arrancar l'espart de la totxera.
Español: collaç (o agarradera): herramienta de madera o hierro que se utiliza para arrancar el esparto de la tochera.
Valencià: espart: planta herbàcia de tija recta; de fulles radicals, llargues, dures, resistents; de flors en panolla espigada, i de llavors molt xicotetes; pot arribar al metre i mig d'alçària.
Español: esparto: planta herbácea de tallo recto, hojas radicales, largas, duras, resistentes, flores en panoja espigada y semillas muy menudas; puede alcanzar hasta 1,5 m de altura.
Valencià: Serveix per a confeccionar cordons, corda, espardenyes, cabassos, alforges, etc.
Español: Con ella se confeccionan cordones, cuerda, alpargatas, capazos, alforjas, etc.
Valencià: falla: torxa d'avell lligada amb espart cru i finalitzada amb una cua trenada.
Español: falla: antorcha de avell anudada con esparto crudo y finalizada con una cola trenzada.
Valencià: S'encenen i es roden la nit de Reis.
Español: Se encienden y se ruedan en la noche de Reyes.
Valencià: falló: falla de grans dimensions.
Español: falló (o fallón): falla de grandes dimensiones.
Valencià: lligasses: abraçadores d'espart cru o tendre que envolten l'espart sec (o avell) i que li donen la forma de falla.
Español: lligasses (o abrazaderas o ligazones): abrazaderas de esparto crudo o tierno que rodean el esparto seco (o avell) y que van dándole la forma de falla.
Valencià: manoll d'avell: quantitat d'avell o espart sec que s'agafa amb una mà i que mesura l'amplària de la falla.
Español: manoll d'avell (manojo de avell): cantidad de avell o esparto seco que coge en una mano y que mide la anchura de la falla.
Valencià: motxo: extrem més ample i oposat al rabo, per on s'encén la falla.
Español: motxo: extremo más ancho y opuesto al rabo por donde se enciende la falla.
Valencià: rabo: extrem trenat per on s'agafa la falla per a rodar-la.
Español: rabo: extremo trenzado por donde se agarra la falla para rodarla.
Valencià: totxera: mata d'espart molt abundant a les muntanyes del terme de Petrer.
Español: totxera (tochera): mata de esparto muy abundante en las montañas del término de Petrer.
Valencià: e) Desenvolupament i seqüència temporal S'ha indicat en el punt 3.la seqüència temporal.
Español: e) Desarrollo y secuencia temporal Se ha indicado en el punto 3.a la secuencia temporal.
Valencià: A tall de crònica, es podria descriure la seqüència temporal de la manera següent: «Amb els tocs de la dolçaina i el tabal convidaven a pujar al castell i a participar de la nostra particular nit de reis a la vesprada del dia 5 de gener.
Español: A modo de crónica se podría describir la secuencia temporal de la siguiente manera: «Amb els tocs de la dolçaina i el tabal convidaven a pujar al castell i a participar de la nostra particular nit de reis a la vesprada del dia 5 de gener.
Valencià: Enfront, comencem a veure baixar per la muntanya Bolón un cuc de llum format per les torxes dels nostres veïns d'Elda que també tenen arrelada aquesta tradició des de fa dècades.
Español: Enfront, comencem a veure baixar per la muntanya Bolón un cuc de llum format per les torxes dels nostres veïns d'Elda que també tenen arrelada esta tradició des de fa dècades.
Valencià: I els majors criden, ?Ja venen, ja venen- ?referint-se al seguici dels reis).
Español: I els majors criden, «Ja venen, ja venen» -referint-se al seguici dels reis).
Valencià: Passat un temps, comencem a baixar tots junts per diversos carrers del poble fins a arribar a la zona del Derrocat per a continuar rodant les falles i fallons; l'olor a espart cremat impregna l'ambient i les espurnes giravolten la nit, mentre tots esperem l'arribada de ses majestats que portaran els presents als menuts i majors que s'hagen portat bé repetint una tradició esperada any rere any» (Navarro i Pérez, 2018).
Español: Passat un temps, comencem a baixar tots junts per diversos carrers del poble fins a arribar a la zona del Derrocat per a continuar rodant les falles i fallons; l'olor a espart cremat impregna l'ambient i les espurnes giravolten la nit, mentre tots esperem l'arribada de ses majestats que portaran els presents als menuts i majors que s'hagen portat bé repetint una tradició esperada any rere any» (Navarro y Pérez, 2018).
Valencià: f) Organització / dedicació / finançament Com s'ha indicat anteriorment, elaborar les falles i rodar-les són actes realitzats individualment dins d'una tradició col·lectiva secular que celebra l'arribada dels Reis d'Orient a Petrer.
Español: f) Organización / dedicación / financiación Como se ha indicado anteriormente, la confección de las fallas y el hecho de rodarlas es un acto realizado individualmente dentro de una tradición colectiva secular que celebra la llegada de los Reyes Magos a Petrer.
Valencià: Amb tot, des de la Regidoria de Festes de l'Ajuntament de Petrer i des de la iniciativa particular de persones i col·lectius vinculats a les tradicions petrerines, es realitzen accions per a mantindre i promoure anualment les falles i que la participació activa siga notable.
Español: Con todo, desde la Concejalía de Fiestas del Ayuntamiento de Petrer y desde la iniciativa particular de personas y colectivos vinculados a las tradiciones petrerenses, se realizan acciones para mantener y promover anualmente las fallas para que la participación activa sea notable.
Valencià: g) Relació de béns o entorns d'interés vinculats Les falles es roden en l'entorn del nucli històric tradicional, que té en el seu conjunt la categoria de bé de rellevància local (BRL) segons el Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local.
Español: g) Relación de bienes o entornos de interés vinculados El rodar les falles se desarrolla en el entorno del núcleo histórico tradicional, que tiene en su conjunto la categoría de bien de relevancia local (BRL) atendiendo al Decreto 62/2011, de 20 de mayo, del Consell, por el que se regula el procedimiento de declaración y el régimen de protección de los bienes de relevancia local.
Valencià: De la mateixa manera, la vesprada del dia 5 de gener, vinculada a les Falles de la Nit de Reis, comença a l'esplanada del castell de Petrer, catalogat com a bé d'interés cultural en la categoria de monument (anotació Ministeri R-I-51-0004811) i inclòs en la secció primera de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià.
Español: Del mismo modo, la tarde del día 5 de enero vinculada a las Falles de la Nit de Reis comienza en la explanada del castillo de Petrer, catalogado como bien de interés cultural en la categoría de monumento (anotación Ministerio R-I-51-0004811) e incluido en la sección primera del Inventario general del patrimonio cultural valenciano.
Valencià: Interpretació i simbolismes L'ús del foc ha tingut al llarg de la història de l'ésser humà una connotació pràctica i alhora màgica.
Español: Interpretación y simbolismos El uso del fuego ha tenido a lo largo de la historia del ser humano una connotación práctica a la par que mágica.
Valencià: Servia per a calfar-se, cuinar, il·luminar, protegir, divertir o tindre un ús ritual o religiós.
Español: Servía para calentarse, cocinar, iluminar, proteger, divertir o tener un uso ritual o religioso.
Valencià: La tradició de rodar les falles i fer soroll amb calderes la nit de Reis s'emmarca dins del grup dels focs rituals i de festa, vinculats a una societat agrícola i artesanal que trobava en el dia 5 de gener una manera de materialitzar les il·lusions dels més menuts amb l'arribada dels Reis d'Orient, que portaven els seus regals.
Español: La tradición de rodar las fallas y hacer ruido con calderas la noche de Reyes se enmarca dentro del grupo de los fuegos rituales y de fiesta, vinculada a una sociedad agrícola y artesanal que encontraba en el día 5 de enero una manera de materializar las ilusiones de los más pequeños con la llegada de los Reyes Magos de oriente que traían sus regalos.
Valencià: De la mateixa manera, materialitzaven el temor que si no s'havien portat bé al llarg de l'any, segurament no els deixarien cap regal.
Español: Del mismo modo, materializaban el temor de que si no se han portado bien a lo largo del año, seguramente no les dejarían ningún regalo.
Valencià: I per a evitar que els Reis hi passaren de llarg, empraven el foc i el soroll per a atraure'ls als carrers, places i cases de Petrer.
Español: Y para evitar que los Reyes pasen de largo de la villa de Petrer, empleaban el fuego y el ruido para atraerlos a nuestras calles, plazas y casas.
Valencià: Per això, si hi ha alguns trets simbòlics que representen l'arribada dels Reis d'Orient, aquests podrien ser la il·lusió i la innocència que demostren les xiquetes i els xiquets petrerins davant d'aquest esdeveniment, sentiments que solen estendre's als adults.
Español: Por ello, si hay algunos rasgos simbólicos que representen la llegada de los Reyes Magos, esos podrían ser la ilusión y la inocencia que demuestran las niñas y los niños petrerenses ante este evento, sentimientos que suelen extenderse a los adultos.
Valencià: Percepció i implicació de la població i grau d'obertura als públics La població de Petrer cada any participa més activament en la tradició de rodar les falles, sobretot en els últims anys, ja que en les dècades anteriors, malgrat els esforços de grups particulars, associacions i la Regidoria de Festes, no s'acabava de trobar la fórmula per a divulgar i fer més extensa la participació en aquesta tradició.
Español: Percepción e implicación de la población y grado de apertura a los públicos La población de Petrer cada año va participando más activamente en la tradición de rodar las fallas, sobre todo en los últimos años, ya que en las décadas anteriores, a pesar de los esfuerzos de grupos particulares, asociaciones y la Concejalía de Fiestas, no se terminaba de encontrar la fórmula para divulgar y hacer más extensa la participación en esta tradición.
Valencià: Potser ha sigut relegada per la cada vegada més espectacular cavalcada de Reis, que es va iniciar a la fi dels anys quaranta o començaments dels cinquanta, en la qual participen centenars de persones i que s'ha convertit en una nova tradició que, al costat de la il·luminació de carrers i places, i de la cavalcada del Patge Reial en els últims anys, ha esdevingut una part imprescindible de les festes nadalenques.
Español: Tal vez, se ha visto relegada por la cada vez más espectacular cabalgata de Reyes, que se inició a finales de los años cuarenta o comienzos de los cincuenta, en la que participan centenares de personas y que se ha convertido en una nueva tradición, siendo junto a la iluminación de las calles y plazas, y a la cabalgata del Paje Real en los últimos años, una parte imprescindible de las fiestas navideñas.
Valencià: Les falles, com s'ha exposat prèviament, són una tradició oberta a tot el veïnat i a les persones que ens visiten, ja que és un acte públic que es realitza pels carrers i espais oberts del centre històric.
Español: Las fallas, como se viene exponiendo en las páginas previas, es una tradición abierta a todo el vecindario y a las personas que nos visitan, ya que es un acto público que se realiza por las calles y espacios abiertos del centro histórico.
Valencià: Per tant, qualsevol persona que haja elaborat o adquirit la seua falla pot participar activament, o bé participar com a espectadora mentre espera l'arribada de la cavalcada dels Reis d'Orient.
Español: Por tanto, cualquier persona que haya confeccionado o adquirido su falla puede participar activamente, o bien participar como espectador mientras espera la llegada de la cabalgata de los Reyes Magos.
Valencià: Salvaguarda a) Protecció administrativa L'Ajuntament de Petrer, a través de la Regidoria de Festes, és l'encarregat d'organitzar la cavalcada de Reis d'Orient, i per extensió les falles, encara que, com s'ha comentat anteriorment, pel fet de ser una festivitat popular voluntària, no hi ha una estructura administrativa o associativa que salvaguarde aquesta tradició en concret.
Español: Salvaguarda a) Protección administrativa El Ayuntamiento de Petrer, a través de la Concejalía de Fiestas, es la encargada de organizar la cabalgata de Reyes Magos, y por extensión las fallas, aunque como se ha comentado anteriormente, al ser una festividad popular voluntaria, no hay una estructura administrativa o asociativa que salvaguarde esta tradición en concreto.
Valencià: b) Agents i metodologia de transmissió La Regidoria de Festes de l'Ajuntament de Petrer és l'encarregada de coordinar la tradició de les falles dins de l'organització de les activitats programades per a celebrar les festes de Nadal i Reis.
Español: b) Agentes y metodología de transmisión La Concejalía de Fiestas del Ayuntamiento de Petrer es la encargada de coordinar la tradición de las fallas dentro de la organización de las actividades programadas para celebrar las fiestas de Navidades y Reyes.