gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Així, el Dictamen del Consell Valencià de Cultura sobre la situació social del valencià i el seu ús (aprovat el 13.07.1998), que forma part de la Llei 7/1998, de 16 de setembre, de la Generalitat Valenciana, de Creació de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, diu: «Les anomenades Normes de Castelló són un fet històric que constituïren i constitueixen un consens necessari.
Español: Así, el Dictamen del Consejo Valenciano de Cultura sobre la situación social del valenciano y su uso (aprobado el 13.07.1998), que forma parte de la Ley 7/1998, de 16 de septiembre, de la Generalitat Valenciana, de creación de la Acadèmia Valenciana de la Llengua, dice: «Las denominadas Normas de Castellón son un hecho histórico que constituyeron y constituyen un consenso necesario.
Valencià: El Consell Valencià de Cultura reivindica l'esperit de l'acord que les féu possibles l'any 32 i entén que aqueixes normes han sigut el punt de partida, compartit pels valencians, per a la normativització consolidada de la nostra llengua pròpia.
Español: El Consell Valencià de Cultura reivindica el espíritu del acuerdo que las hizo posibles el año 32 y entiende que esas normas han sido el punto de partida, compartido por los valencianos, para la normativización consolidada de nuestra lengua propia.
Valencià: Aquella és un patrimoni lingüístic a preservar i a enriquir per l'ens de referència normativa que es proposa en l'apartat que segueix.
Español: Aquella es un patrimonio lingüístico a preservar y a enriquecer por el ente de referencia normativa que se propone en el apartado que sigue.
Valencià: L'ens es basarà en la tradició lexicogràfica i literària i la realitat lingüística genuïna valenciana.
Español: El ente se basará en la tradición lexicográfica y literaria y la realidad lingüística genuina valenciana.
Valencià: » Una referència que es concreta en l'article 3 de l'esmentada llei, que estableix que «l'Acadèmia Valenciana de la Llengua és la institució que té per funció determinar i elaborar, en el seu cas, la normativa lingüística de l'idioma valencià.
Español: » Una referencia que se concreta en el artículo 3 de la mencionada ley, que establece que «la Acadèmia Valenciana de la Llengua es la institución que tiene por función determinar y elaborar, en su caso, la normativa lingüística del idioma valenciano.
Valencià: Així com, vetlar pel valencià partint de la tradició lexicogràfica, literària, i la realitat lingüística genuïna valenciana, així com, la normativització consolidada, a partir de les denominades Normes de Castelló.
Español: Así como, velar por el valenciano partiendo de la tradición lexicográfica, literaria, y la realidad lingüística genuina valenciana, así como la normativización consolidada, a partir de las denominadas Normas de Castellón.
Valencià: » A més, tal com estableix l'Acadèmia Valenciana de la Llengua en el seu Dictamen sobre els principis i criteris per a la defensa de la denominació i l'entitat del valencià (Acord de 09.02.2005), les Normes de Castelló estan reconegudes com una base històrica oficial dels criteris de normativització de la llengua dels valencians, de la seua unitat amb els parlars dels territoris germans, i de la riquesa i la dignitat de les seues característiques lingüístiques pròpies.
Español: » Además, tal como establece la Acadèmia Valenciana de la Llengua en su Dictamen sobre los principios y criterios para la defensa de la denominación y la entidad del valenciano (acuerdo de 09.02.2005), las Normas de Castellón están reconocidas como una base histórica oficial de los criterios de normativización de la lengua de los valencianos, de su unidad con el habla de los territorios hermanos, y de la riqueza y la dignidad de sus características lingüísticas propias.
Valencià: Aquest fet, juntament amb la seua consideració com a expressió del consens entre els valencians i com a representació del compromís de lleialtat amb la llengua, les converteixen en element essencial del patrimoni cultural de tota la societat valenciana contemporània.
Español: Este hecho, junto a su consideración como expresión del consenso entre los valencianos y como representación del compromiso de lealtad con la lengua, las convierten en elemento esencial del patrimonio cultural de toda la sociedad valenciana contemporánea.
Valencià: Dades sobre el bé objecte de declaració 2.1.
Español: Datos sobre el bien objeto de declaración 2.1.
Valencià: Denominació: les Normes de Castelló La denominació Normes de Castelló està documentada i estesa des de fa dècades en la societat valenciana, i en els àmbits especialitzats i professionals dels estudis filològics, literaris i d'història cultural.
Español: Denominación: las Normas de Castellón La denominación Normas de Castellón está documentada y extendida desde hace décadas en la sociedad valenciana, y en los ámbitos especializados y profesionales de los estudios filológicos, literarios y de historia cultural.
Valencià: Aquest nom subratlla la importància de la capital de la Plana i les comarques valencianes septentrionals en el procés de consens que fructificà en la modernització de la normativa de la llengua, i també reflecteix el compromís de personalitats i entitats castellonenques en la memòria, la vigència i la pervivència del valencià.
Español: Este nombre subraya la importancia de la capital de la Plana y las comarcas valencianas septentrionales en el proceso de consenso que fructificó en la modernización de la normativa de la lengua, y también refleja el compromiso de personalidades y entidades castellonenses en la memoria, la vigencia y la pervivencia del valenciano.
Valencià: Una altra denominació que té una certa difusió és la de Normes del 32, per l'any en què foren redactades i aprovades pels gramàtics, escriptors i entitats culturals i valencianistes més rellevants de l'època.
Español: Otra denominación que tiene una cierta difusión es la de Normas del 32, por el año en que fueran redactadas y aprobadas por los gramáticos, escritores y entidades culturales y valencianistas más relevantes de la época.
Valencià: Definició de l'àmbit temporal i espacial: les Normes de Castelló s'inscriuen com una peça més d'un procés dinàmic que s'ha d'inserir en un conjunt patrimonial més ampli, en el context de la història cultural valenciana del segle XX: arreplegant les contribucions i els estudis sobre l'ortografia, la gramàtica i el lèxic a càrrec d'erudits i gramàtics anteriors o coetanis (Lluís Fullana, Carles Salvador o Lluís Revest), però també com a punt de partida per als treballs científics i els consensos posteriors en la filologia i la cultura lingüística valenciana (entre els quals, les obres de Manuel Sanchis Guarner, Josep Giner, Enric Valor, Francesc Ferrer Pastor o Germà Colón).
Español: Definición del ámbito temporal y espacial: las Normas de Castellón se inscriben como una pieza más de un proceso dinámico que se debe inserir en un conjunto patrimonial más amplio, en el contexto de la historia cultural valenciana del siglo XX: recogiendo las contribuciones y los estudios sobre la ortografía, la gramática y el léxico a cargo de eruditos y gramáticos anteriores o coetáneos (Lluís Fullana, Carles Salvador o Lluís Revest), pero también como punto de partida para los trabajos científicos y los consensos posteriores en la filología y la cultura lingüística valenciana (entre los cuales, las obras de Manuel Sanchis Guarner, Josep Giner, Enric Valor, Francesc Ferrer Pastor o Germà Colón).
Valencià: L'acord social plasmat en les Normes de Castelló va permetre generar consensos associats a la promoció del valencià i a la seua transmissió durant la Segona República en els periòdics i en les revistes especialitzades i generalistes, en la producció literària en tots els gèneres, en la millora dels usos lingüístics del teatre popular o en les activitats escolars.
Español: El acuerdo social plasmado en las Normas de Castellón permitió generar consensos asociados a la promoción del valenciano y a su transmisión durante la Segunda República en los periódicos y en las revistas especializadas y generalistas, en la producción literaria en todos los géneros, en la mejora de los usos lingüísticos del teatro popular o en las actividades escolares.
Valencià: Les Normes de Castelló van continuar sent un punt de referència per a la cultura valenciana durant el franquisme, un context advers de discriminació social i legal, a pesar del qual diversos sectors de la societat civil renovaren la seua fidelitat a la llengua amb l'objectiu de mantindre-la i incorporar-la a les diverses esferes de la vida social col·lectiva.
Español: Las Normas de Castellón continuarán siendo un punto de referencia para la cultura valenciana durante el franquismo, un contexto adverso de discriminación social y legal, a pesar que varios sectores de la sociedad civil renovaran su fidelidad a la lengua con el objetivo de mantenerla y incorporarla a las diversas esferas de la vida social colectiva.
Valencià: Així, cal destacar les accions de recuperació literària i d'ensenyament de la llengua posades en marxa partir dels anys cinquanta, que transcendeixen a l'àmbit públic i massiu (com els cursos de llengua de Lo Rat Penat, els concursos literaris i els Jocs Florals organitzats en diverses localitats valencianes, o les expressions de la cultura popular i representacions teatrals associades a festes com les Falles, els Moros i Cristians, les Fogueres o la Magdalena); l'activitat modernitzadora, crítica amb el règim polític hostil a la promoció de la llengua, que van dur a terme editorials, empreses periodístiques, associacions progressistes i transcendents moviments artístics (singularment, la Nova Cançó); la tasca dels docents i pedagogs per incorporar la llengua al sistema educatiu (a través de les escoles d'estiu i els moviments de renovació pedagògica); les iniciatives dels centres científics de referència de les universitats valencianes, i la fidelitat a la llengua manifestada pels exiliats i emigrants valencians arreu del món i pel poble valencià en general.
Español: Así, hay que destacar las acciones de recuperación literaria y de enseñanza de la lengua puestas en marcha a partir de los años cincuenta, que trascienden al ámbito público y masivo (como los cursos de lengua de Lo Rat Penat, los concursos literarios y los Juegos Florales organizados en varias localidades valencianas, o las expresiones de la cultura popular y representaciones teatrales asociadas a fiestas como las Fallas, los Moros y Cristianos, las Hogueras o la Magdalena); la actividad modernizadora, crítica con el régimen político hostil a la promoción de la lengua, que llevaron a cabo editoriales, empresas periodísticas, asociaciones progresistas y trascendentes movimientos artísticos (singularmente, la Nova Cançó); la tarea de los docentes y pedagogos por incorporar la lengua al sistema educativo (a través de las escuelas de verano y los movimientos de renovación pedagógica); las iniciativas de los centros científicos de referencia de las universidades valencianas, y la fidelidad a la lengua manifestada por los exiliados y emigrantes valencianos por todo el mundo y por el pueblo valenciano en general.
Valencià: Aquesta àmplia activitat cívica continua desenvolupant-se en l'etapa democràtica, en què s'hi sumen les pràctiques institucionals i pedagògiques desplegades per la Generalitat Valenciana i altres institucions locals i provincials arran de l'aprovació de la Llei 4/1983, de 23 de novembre, d'Ús i Ensenyament del Valencià, com també el reconeixement jurídic. 2.3.
Español: Esta amplia actividad cívica continúa desarrollándose en la etapa democrática, en que se suman las prácticas institucionales y pedagógicas desplegadas por la Generalitat Valenciana y otras instituciones locales y provinciales a raíz de la aprobación de la Ley 4/1983, de 23 de noviembre, de Uso y Enseñanza del Valenciano, como también el reconocimiento jurídico. 2.3.
Valencià: Elements que formen part del bé 2.3.1 Elements mobles: com hem indicat, es conserva un mecanoscrit de huit pàgines titulat «Bases per a la unificació de l'ortografia valenciana».
Español: Elementos que forman parte del bien: 2.3.1 Elementos muebles: como hemos indicado, se conserva un mecanoscrito de ocho páginas titulado «Bases para la unificación de la ortografía valenciana».
Valencià: Es tracta d'un esborrany mecanografiat de les normes feta per Lluís Revest Corzo, que va enviar Joaquim Reig Rodríguez.
Español: Se trata de un borrador mecanografiado de las normas hecha por Lluís Revest Corzo, que envió a Joaquim Reig Rodríguez.
Valencià: Tot i que no es tracta de la redacció definitiva de les normes, que és la que apareixiria amb posterioritat en les diverses publicacions esmentades (Anales del Centro de Cultura Valenciana, Boletín de la Sociedad Castellonense de Cultura, edició de l'Ajuntament de València, Vocabulari ortogràfic valencià i Almanaque de Las Provincias), aquest mecanoscrit té un alt valor simbòlic pel fet que és l'únic document que es conserva que conté part de les signatures d'adhesió de les personalitats i entitats que van subscriure l'acord ortogràfic.
Español: Aunque no se trata de la redacción definitiva de las normas, que es la que aparecía con posterioridad en las diversas publicaciones mencionadas (Anales del Centro de Cultura Valenciana, Boletín de la Sociedad Castellonense de Cultura, edición del Ayuntamiento de Valencia, Vocabulari ortogràfic valencià y Almanaque de Las Provincias), este mecanoscrito tiene un alto valor simbólico por el hecho de que es el único documento que se conserva que contiene parte de las firmas de adhesión de las personalidades y entidades que suscribieron el acuerdo ortográfico.
Valencià: El mecanoscrit original es conserva en la Biblioteca Valenciana, que l'ha digitalitzat i permet la consulta amb accés lliure a través de la pàgina web de la Biblioteca Valenciana Digital.
Español: El mecanoscrito original se conserva en la Biblioteca Valenciana, que lo ha digitalizado y permite la consulta con acceso libre a través de la página web de la Biblioteca Valenciana Digital.
Valencià: Per la seua part, l'Acadèmia Valenciana de la Llengua va fer-ne una reproducció facsímil l'any 2002, amb motiu del setanta aniversari de les Normes de Castelló. 2.3.2 Elements immobles: la Casa Martí i Matutano ha esdevingut un lloc associat a la història i la memòria de les Normes de Castelló, perquè va ser seu de les reunions que els promotors d'aquest acord cívic mantingueren a la capital de la Plana els dies 2 i 21 de desembre de 1932.
Español: Por su parte, la Acadèmia Valenciana de la Llengua hizo una reproducción facsímil el año 2002, con motivo del setenta aniversario de las Normas de Castellón. 2.3.2 Elementos inmuebles: la Casa Martí Matutano ha pasado a ser un lugar asociado a la historia y la memoria de las Normas de Castellón porque fue sede de las reuniones que los promotores de este acuerdo cívico mantuvieron en la capital de la Plana los días 2 y 21 de diciembre de 1932.
Valencià: L'edifici és una casa senyorial del segle xviii, antic casalici d'Evarist Escalona, adquirit després per la família Martí i Matutano i, finalment, per la Diputació de Castelló.
Español: El edificio es una casa señorial del siglo xviii, antiguo casalicio de Evarist Escalona, adquirido después por la familia Martí Matutano y, finalmente, por la Diputación de Castellón.
Valencià: La Casa Martí i Matutano s'estructura en planta baixa i entresòl, més dos plantes superiors.
Español: La Casa Martí Matutano se estructura en planta baja y entresuelo, más dos plantas superiores.
Valencià: Ocupa el número 25 del carrer dels Cavallers, cantonada amb el de Gràcia, amb una façana rectangular i sense decoració, balcons a les dos plantes i un mirador incorporat el segle XX.
Español: Ocupa el número 25 de la calle Caballeros, esquina con la de Gracia, con una fachada rectangular y sin decoración, balcones a las dos plantas y un mirador incorporado el siglo xx.
Valencià: L'any 1931, la Casa Martí i Matutano passà a ser la seu de la Societat Castellonenca de Cultura, raó per la qual la primera planta de l'edifici va allotjar les reunions del desembre de 1932 en què es va arribar a l'acord definitiu d'acceptar la normativització, mitjançant el document que coneixem com a Normes de Castelló.
Español: El año 1931, la casa Martí Matutano pasó a ser la sede de la Sociedad Castellonense de Cultura, razón por la que la primera planta del edificio alojó las reuniones del diciembre de 1932 en que se llegó al acuerdo definitivo de aceptar la normativización mediante el documento que conocemos como Normas de Castellón.
Valencià: Amb posterioritat, la casa va passar a ser un habitatge plurifamiliar, fins que el 1978 la Diputació de Castelló adquireix l'edifici per a instal·lar-hi el Museu de Belles Arts de Castelló, que s'inaugura el 1980.
Español: Con posterioridad, la casa pasó a ser una vivienda plurifamiliar, hasta que el 1978 la Diputación de Castellón adquiere el edificio para instalar el Museo de Bellas Artes de Castellón, que se inaugura el 1980.
Valencià: L'any 2002, l'Ajuntament de Castelló va sol·licitar a la institució provincial la cessió de l'immoble per a acollir el Museu Etnològic Municipal de Castelló, que s'obri el 2009 després d'una important remodelació del recinte.
Español: El año 2002, el Ayuntamiento de Castellón solicitó a la institución provincial la cesión del inmueble para acoger el Museo Etnológico Municipal de Castellón, que se abre el 2009 después de una importante remodelación del recinto.
Valencià: Per la seua vinculació a les Normes de Castelló, la casa Martí i Matutano ha passat a ser un dels llocs emblemàtics de la ciutat de Castelló.
Español: Por su vinculación a las Normas de Castellón, la Casa Martí Matutano ha pasado a ser uno de los lugares emblemáticos de la ciudad de Castellón.
Valencià: Escenari de diversos actes de record de les normes, actualment a la façana hi ha una plaça commemorativa, col·locada per l'Associació Cultural Quatre Vents el 21 de desembre de 2001.
Español: Escenario de varios actos de recuerdo de las normas, actualmente en la fachada hay una placa conmemorativa, colocada por la Asociación Cultural Quatre Vents el 21 de diciembre de 2001.
Valencià: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV – Disposició ================= Compartir Compartir Tornar Guardar el document Descarregar les metadades en format XML Sumari del DOGV 7571, del 15-07-2015 (2015/6075) Notificació de la sentència dictada en el procediment de divorci contenciós número 1073/2013.
Español: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV - Disposición ================== Comparte Comparte Volver Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML Sumario DOGV 7571, del 15-07-2015 (2015/6075) Notificación de la sentencia dictada en el procedimiento de divorcio contencioso número 1073/2013.
Valencià: ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA Número del document : 2015/6075 CVE Data del document Organisme emissor : Jutjat de Primera Instància i Instrucció Número 3 de Quart de Poblet Tipus de document : Edicte Notificació de la sentència dictada en el procediment de divorci contenciós número 1073/2013.
Español: ADMINISTRACIÓN DE JUSTICIA Número del documento : 2015/6075 CVE Fecha del documento Organismo emisor : Juzgado de Primera Instancia e Instruccion Número 3 de Quart de Poblet Tipo de documento : Edicto Notificación de la sentencia dictada en el procedimiento de divorcio contencioso número 1073/2013.
Valencià: ª José Roig Sapiña, secretària del Jutjat de Primera Instància i Instrucció número 3 de Quart de Poblet, faig saber que en este jutjat a càrrec meu se seguixen actuacions de divorci contenciós número 1073/2013, a instàncies de la procuradora Cristina Coscollá Toledo, en nom i representació de Lucía Esteban Delgado, contra Antonio Chicharro Portilla, en què s'ha dictat sentència de data 30 d'abril de 2015, contra la qual es pot interposar un recurs d'apel·lació en el termini de 20 dies.
Español: ª José Roig Sapiña, secretaria del Juzgado de Primera Instancia e Instrucción número 3 de Quart de Poblet, hago saber que en este juzgado de mi cargo se siguen autos de divorcio contencioso número 1073/2013, a instancia de la procuradora Cristina Coscollá Toledo, en nombre y representación de Lucía Esteban Delgado, frente a Antonio Chicharro Portilla, en el que se ha dictado sentencia de fecha 30 de abril de 2015, frente a la cual cabe interponer recurso de apelación en el plazo de 20 días, encontrándose el texto completo de la sentencia a disposición del demandado en este juzgado.
Valencià: I perquè servisca de notificació de la sentència dictada en les actuacions indicades al demandat, Antonio Chicharro Portilla, en parador ignorat, expedisc este edicte.
Español: Y para que sirva de notificación de la sentencia dictada en los autos indicados al demandado, Antonio Chicharro Portilla, en ignorado paradero, expido el presente edicto.
Valencià: Quart de Poblet, 8 de juny de 2015.
Español: Quart de Poblet, 8 de junio de 2015.
Valencià: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV – Disposició ================= Compartir Compartir Tornar Guardar el document Descarregar les metadades en format XML Sumari del DOGV 7508, del 20-04-2015 (2015/3462) ACORD de 6 de març de 2015, del Consell, pel qual s'autoritza una generació de crèdit en el capítol 4 del programa 457.10, Foment de l'Activitat Esportiva, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per ingressos finalistes no previstos, per import de 36.435 euros.
Español: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV - Disposición ================== Comparte Comparte Volver Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML Sumario DOGV 7508, del 20-04-2015 (2015/3462) ACUERDO de 6 de marzo de 2015, del Consell, por el que se autoriza una generación de crédito en el capítulo 4 del programa 457.10, Fomento de la Actividad Deportiva, de la Consellería de Educación, Cultura y Deporte, por ingresos finalistas no previstos, por importe de 36.435 euros.
Valencià: Expedient número 09.001/15-013.
Español: Expediente número 09.001/15-013.
Valencià: ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Dades del document Número de DOGV : 7508 Data del DOGV : 20-04-2015 Secció del DOGV : III.
Español: --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Datos del documento Número DOGV : 7508 Fecha DOGV : 20-04-2015 Sección del DOGV : III.
Valencià: ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES Número del document : 2015/3462 CVE Data del document : 06-03-2015 Organisme emissor : Conselleria d'Hisenda i Administració Pública Tipus de document : Acord Descriptors : * Conselleria d'Hisenda i Administració Pública ACORD de 6 de març de 2015, del Consell, pel qual s'autoritza una generació de crèdit en el capítol 4 del programa 457.10, Foment de l'Activitat Esportiva, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per ingressos finalistes no previstos, per import de 36.435 euros.
Español: ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS Número del documento : 2015/3462 CVE Fecha del documento : 06-03-2015 Organismo emisor : Conselleria de Hacienda y Administración Pública Tipo de documento : Acuerdo Descriptores : * Conselleria de Hacienda y Administración Pública ACUERDO de 6 de marzo de 2015, del Consell, por el que se autoriza una generación de crédito en el capítulo 4 del programa 457.10, Fomento de la Actividad Deportiva, de la Consellería de Educación, Cultura y Deporte, por ingresos finalistas no previstos, por importe de 36.435 euros.