gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Vistos els anteriors fets i fonaments de dret i en allò que és matèria de la competència d'aquesta conselleria, resolc: Primer Declarar bé de rellevància local immaterial les Falles de la Nit de Reis, de Petrer, de conformitat amb la descripció del mateix que figura en l'annex que s'adjunta a la present resolució en atenció als valors destacats que incorpora i inscriure-ho en la secció cinquena de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià.
Español: Vistos los anteriores hechos y fundamentos de derecho y en aquello que es materia de la competencia de esta conselleria, resuelvo: Primero Declarar bien de relevancia local inmaterial las Falles de la Nit de Reis, de Petrer, de conformidad con la descripción del mismo que figura en el anexo que se adjunta a la presente resolución en atención a los valores destacados que incorpora e inscribirlo en la sección quinta del Inventario general del patrimonio cultural valenciano.
Valencià: Segon La protecció de les Falles de la Nit de Reis, de Petrer com a patrimoni cultural immaterial es concretarà en les següents mesures: a) Realitzar labors d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.
Español: Segundo La protección de las Falles de la Nit de Reis, de Petrer, como patrimonio cultural inmaterial se concretará en las siguientes medidas: a) Realizar labores de identificación, descripción, investigación, estudio y documentación con criterios científicos.
Valencià: d) La gestió del patrimoni cultural protegit per aquesta declaració, correspon a l'Ajuntament de Petrer.
Español: d) La gestión del patrimonio cultural protegido por esta declaración, corresponde al Ayuntamiento de Petrer.
Valencià: Qualsevol canvi que excedisca el normal desenvolupament dels elements que formen aquesta manifestació cultural haurà de comunicar-se a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural per a la seua avaluació i informe si és el cas, i la modificació de la present resolució, amb vista a la seua constància en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià.
Español: Cualquier cambio que exceda el normal desarrollo de los elementos que forman esta manifestación cultural deberá comunicarse a la dirección general competente en materia de patrimonio cultural para su evaluación e informe en su caso, y la modificación de la presente resolución, en orden a su constancia en el Inventario general del patrimonio cultural valenciano.
Valencià: ANNEX Les Falles de la Nit de Reis són una tradició que se celebra a Petrer almenys des del final del segle XIX o principis del XX, portades possiblement per les famílies que van vindre des de la Foia de Castalla i d'alguns pobles pròxims de la muntanya alacantina a repoblar Petrer després de l'expulsió dels moriscos a partir de 1611, segons la hipòtesi de l'investigador Vicent Navarro i Tomàs.
Español: ANEXO Las Falles de la Nit de Reis es una tradición que se viene celebrando en Petrer por lo menos desde finales del siglo XIX o principios del siglo XX, traídas posiblemente por las familias que vinieron desde la Foia de Castalla y de algunos pueblos próximos de la montaña alicantina, a repoblar Petrer después de la expulsión de los moriscos, a partir de 1611, según la hipótesis del investigador Vicent Navarro i Tomàs.
Valencià: Aquesta tradició és anterior a la cavalcada de reis, encara que necessàriament vinculada a aquests personatges bíblics que portaven regals als més menuts.
Español: Esta tradición es anterior a la cabalgata de reyes, aunque necesariamente vinculada a estos personajes bíblicos que traían regalos a los más pequeños.
Valencià: En la vesprada i la nit del 5 de gener, xiquetes i xiquets havien d'indicar als reis d'orient on estava la vila de Petrer perquè no passaren de llarg amb els presents, i per a això utilitzaven paelles, tapadores i altres peces del parament de cuina que, unides, eren arrossegades per a fer soroll.
Español: En la tarde-noche del 5 de enero, niñas y niños tenían que indicar a los reyes magos dónde estaba la villa de Petrer para que no pasaran de largo con los presentes, y para ello utilizaban sartenes, tapaderas y otras piezas del menaje de cocina, que unidas, eran arrastradas para hacer ruido.
Valencià: També bufaven en caragols marins per a cridar els reis, i, sobretot, empraven les falles, que són unes torxes d'espart tendre i avell (espart sec), a les quals es calava foc i que es feien rodar formant cercles lluminosos, a manera de reclam per a orientar a Ses Majestats d'Orient.
Español: También caracolas marinas con las que llamar a los reyes soplando en ellas, y, sobre todo, las fallas, que son unas antorchas de esparto tierno y avell (esparto seco) a las que se prendían fuego y se rodaban formando círculos luminosos, a modo de reclamo para orientar a Sus Majestades de Oriente.
Valencià: El pas del temps i l'evolució d'una societat agrícola a una industrial i de serveis ha fet perillar la continuïtat d'aquesta tradició malgrat la seua secularitat i les iniciatives dutes a terme per l'Ajuntament i per un grup de persones que advoquen per mantindre-la.
Español: El paso del tiempo y la evolución de una sociedad agrícola a una industrial y de servicios, ha hecho peligrar la continuidad de esta tradición a pesar de ser secular y de las iniciativas llevadas a cabo por el Ayuntamiento y por un grupo de personas que abogan por el mantenimiento de la misma.
Valencià: Des de l'Administració autonòmica es va promulgar la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i les seues modificacions posteriors, la qual recull en l'article 55 que «s'inclouran en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià, amb la qualificació de béns immaterials de rellevància local, aquelles creacions, coneixements, pràctiques, tècniques, usos i activitats més representatius i valuosos de la cultura i les formes de vida tradicionals valencianes.
Español: Desde la administración autonómica se promulgó la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, y sus modificaciones posteriores, la cual recoge en su artículo 55 que «se incluirán en el Inventario general del patrimonio cultural valenciano, con la calificación de bienes inmateriales de relevancia local, aquellas creaciones, conocimientos, prácticas, técnicas, usos y actividades más representativas y valiosas de la cultura y las formas de vida tradicionales valencianas.
Valencià: Igualment s'hi inclouran els béns immaterials que siguen expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i especialment aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià».
Español: Igualmente se incluirán los bienes inmateriales que sean expresiones de las tradiciones del pueblo valenciano en sus manifestaciones musicales, artísticas, gastronómicas o de ocio, y en especial aquellas que han sido objeto de transmisión oral y las que mantienen y potencian el uso del valenciano».
Valencià: Aquests béns reconeguts com a immaterials de rellevància local s'inclouran en la secció 5a de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià i al mateix temps s'establiran les mesures oportunes que en garantisquen la preservació i difusió, d'acord amb l'article 57 de la llei.
Español: Estos bienes reconocidos como inmateriales de relevancia local, se incluirán en la sección 5ª del Inventario general del patrimonio cultural valenciano al tiempo que se establecerán las medidas oportunas que garanticen la preservación y difusión de los mismos atendiendo al artículo 57 de la ley.
Valencià: Aquest és el motiu pel qual s'ha preparat la present documentació a manera de fitxa de catalogació que demostra el valor patrimonial de les Falles de la Nit de Reis, de Petrer, per a les quals se sol·licita a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport que siguen reconegudes com a bé immaterial de rellevància local (BIRL).
Español: Todo ello es el motivo por el que se ha preparado la presente documentación a modo de ficha de catalogación que demuestra el valor patrimonial de las Falles de la Nit de Reis, de Petrer y para las que se solicita a la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte su reconocimiento como bien inmaterial de relevancia local (BIRL).
Valencià: Identificació a) Identificació geogràfica Les Falles de la Nit de Reis, de Petrer se celebren en el centre històric de la vila de Petrer, població situada a la comarca alacantina del Vinalopó Mitjà.
Español: Identificación a) Identificación geográfica Las Falles de la Nit de Reis, de Petrer se celebran en el centro histórico de la villa de Petrer, población situada en la comarca alicantina del Vinalopó Medio.
Valencià: b) Àmbit Rodar les falles i fer soroll amb paelles i parament de cuina es realitza en diversos espais del centre històric, com són l'esplanada del castell, un tram ampli del carrer Cánovas del Castilllo (conegut popularment com el Derrocat), el carrer Gabriel Payà i alguns carrers més per on actualment discorre la cavalcada de reis durant la vesprada i la nit del dia 5 de gener.
Español: b) Ámbito El rodar las fallas y hacer ruido con sartenes y menaje de cocina, se realiza en varios espacios del centro histórico como son la explanada del castillo, un tramo amplio de la calle Cánovas del Castillo (conocido popularmente como el Derrocat), la calle Gabriel Payá y algunas calles más por donde actualmente discurre la cabalgata de reyes durante la tarde-noche del día 5 de enero.
Valencià: En els mesos previs es fan eixides a les muntanyes pròximes a recollir espart per a poder confeccionar les falles.
Español: En los meses previos se hacen salidas a los montes cercanos a recoger esparto para poder confeccionar las fallas.
Valencià: c) Tipologia Focs festius d'hivern.
Español: c) Tipología Fuegos festivos de invierno.
Valencià: d) Denominació principal i altres Les Falles de la Nit de Reis, de Petrer, o simplement, les Falles de Petrer.
Español: d) Denominación principal y otras Las Falles de la Nit de Reis, de Petrer; o simplemente, las Falles de Petrer.
Valencià: e) Imatge Les Falles es relacionen tradicionalment amb els Reis d'Orient, fins i tot abans de l'establiment de la cavalcada de Reis actual, i la seua imatge més representativa són els cercles lluminosos que es formen en rodar les falles enceses.
Español: e) Imagen Las fallas se relacionan tradicionalmente con los Reyes Magos, incluso antes del establecimiento de la cabalgata de Reyes actual, siendo su imagen más representativa los círculos luminosos que se forman al rodar las fallas encendidas.
Valencià: f) Comunitats o persones relacionades amb l'element Les Falles de Petrer són una tradició popular que passa de generació en generació, sense que estiga regulada per cap administració pública.
Español: f) Comunidades o personas relacionadas con el elemento Las Falles de Petrer es una tradición popular que pasa de generación en generación, sin que esté regulada por ninguna administración pública.
Valencià: Per això, qualsevol persona pot fer la seua falla i fer-la girar durant la vesprada i la nit de Reis en diferents punts del centre històric per a indicar als Reis d'Orient la situació de la vila de Petrer perquè deixen els seus regals als més menuts.
Español: Por ello, cualquier persona puede hacer su falla y rodarla durante la tarde-noche de Reyes en distintos puntos del centro histórico para indicar a los Reyes Magos la situación de la villa de Petrer para que dejen sus regalos a los más pequeños.
Valencià: Des de fa anys, la Regidoria de Festes de l'Ajuntament de Petrer organitza tallers per a ensenyar als xiquets i xiquetes a elaborar les seues pròpies falles.
Español: Desde hace años, la Concejalía de Fiestas del Ayuntamiento de Petrer organiza talleres para enseñar a los más pequeños a elaborar sus propias fallas.
Valencià: I, de la mateixa manera, associacions o iniciatives particulars de persones vinculades al manteniment i difusió de les tradicions, com Vicent Navarro «Penyetes», Armando Guerra i Vicent Navarro «Dele», entre altres, també realitzen les seues pròpies accions per a fomentar el coneixement de les Falles.
Español: Y del mismo modo, asociaciones o iniciativas particulares de personas vinculadas al mantenimiento y difusión de las tradiciones como Vicent Navarro «Penyetes», Armando Guerra y Vicent Navarro «Dele», entre otros, también realizan sus propias acciones para fomentar el conocimiento de las fallas.
Valencià: g) Descripció succinta La vesprada i la nit del 5 de gener, xiquetes i xiquets han d'indicar als Reis d'Orient on està la vila de Petrer perquè no passen de llarg amb els regals, i per a fer-ho utilitzaven paelles, tapadores i altres peces del parament de cuina, que, unides fent un rastre, eren arrossegades per a fer soroll.
Español: g) Descripción escueta En la tarde-noche del 5 de enero, niñas y niños tienen que indicar a los Reyes Magos dónde está la villa de Petrer para que no pasen de largo con los regalos, y para ello utilizaban sartenes, tapaderas y otras piezas del menaje de cocina que, unidas en ristras, eran arrastradas para hacer ruido.
Valencià: També es bufava en caragols marins per a cridar els Reis, encara que en els últims anys aquests sons pràcticament han desaparegut per la dificultat de trobar aquests caragols.
Español: También se empleaban caracolas marinas con las que llamar a los Reyes soplando en ellas, aunque en los últimos años, estos sonidos prácticamente han desaparecido por la dificultad de encontrar caracolas.
Valencià: I, sobretot, hi estan presents les falles, que són unes torxes d'espart tendre i avell (espart sec) a les quals es calava foc i que es feien rodar formant cercles de foc fins que s'apagaven.
Español: Y, sobre todo, las fallas, que son unas antorchas de esparto tierno y avell (esparto seco) a las que se prendían fuego y se rodaban formando círculos de fuego hasta que se apagaran.
Valencià: Tot això, com s'ha dit, es realitzava a manera de reclam per a orientar a Ses Majestats d'Orient perquè arribaren a Petrer a depositar els seus presents en les cases de les famílies que els estaven esperant.
Español: Todo ello, como se ha dicho, se empleaba a modo de reclamo para orientar a Sus Majestades de Oriente para que vinieran a Petrer a depositar sus presentes en las viviendas de las familias que les estaban esperando.
Valencià: Marc espacial a) Localització Les falles es roden en diferents punts del centre històric de Petrer, ja que és un acte espontani i familiar, mentre s'espera l'arribada de la cavalcada dels reis, encara que hi ha zones concretes on es concentren nombroses persones per a fer girar les falles i arrossegar els rastres de paelles i altres estris de cuina per a fer soroll: A l'esplanada del castell (des de fa uns anys).
Español: Marco espacial a) Localización Las fallas se ruedan en distintos puntos del centro histórico de Petrer, ya que es un acto espontáneo y familiar, esperando la llegada de la cabalgata de los reyes magos, aunque hay zonas concretas donde sí que concentran numerosas personas para rodar las fallas y arrastrar las ristras de sartenes y otros enseres de cocina para hacer ruido.
Valencià: Al carrer Cánovas del Castillo (en l'ampliació coneguda com el Derrocat).
Español: En la calle Cánovas del Castillo (en la ampliación conocida como el Derrocat).
Valencià: Altres carrers per on actualment discorre la cavalcada dels Reis d'Orient.
Español: Otras calles por donde actualmente discurre la cabalgata de los Reyes Magos.
Valencià: b) Recorregut Rodar les falles, com s'ha comentat, és un acte realitzat espontàniament en nombrosos punts del centre històric de Petrer i en alguns carrers per on discorre la cavalcada dels reis la vesprada i la nit del dia 5 de gener.
Español: b) Recorrido Rodar les falles, como se ha comentado, es un acto realizado espontáneamente en numerosos puntos del centro histórico de Petrer y en algunas calles por donde discurre la cabalgata de los reyes magos, en la tarde-noche del día 5 de enero.
Valencià: Amb tot, des de fa uns quants anys, s'ha establit un recorregut o itinerari organitzat al qual assisteixen nombrosos que hi participen rodant les falles i fent soroll amb els rastres de paelles, o com a espectadors de l'espectacle que és veure com les falles peguen voltes.
Español: Con todo, desde hace unos años, sí se ha establecido un recorrido o itinerario organizado en el que asisten numerosos participantes rodando las fallas y haciendo ruido con las ristras de sartenes, o estando de espectadores del espectáculo que es ver rodar las fallas.
Valencià: El recorregut és el següent: es convoca els assistents a l'esplanada del castell a mitjan vesprada (17.30 h).
Español: El recorrido es el siguiente: se convoca a los asistentes en la explanada del castillo a media tarde (17.30 h).
Valencià: En fosquejar, des d'aquesta posició elevada es veuen les llums que porten els participants en el descens de la muntanya Bolón de la veïna localitat d'Elda (declarada bé immaterial de rellevància local per l'Ordre 5/2019, de 20 de febrer, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport) i comencen a fer-se girar les falles i també a fer-se soroll amb les paelles, olles i tapadores als peus del castell de Petrer (18.00 h).
Español: Al anochecer, desde esta posición elevada se ven las luces que portan los participantes en el descenso del monte Bolón de la vecina localidad de Elda (declarado bien inmaterial de relevancia local por la orden 5/2019, de 20 de febrero, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte) y comienzan a rodarse las fallas y a hacer ruido con las sartenes, ollas y tapaderas a los pies del castillo de Petrer (18.00 h).
Valencià: Posteriorment es baixa al Derrocat, on es concentra la majoria de les persones que roden les falles i es fa una rodà general (19.00 h) a l'espera de l'arribada dels Reis d'Orient.
Español: Posteriormente se baja al Derrocat donde se concentra la mayoría de las personas que ruedan las fallas y se hace una rodà general (19.00 h) a la espera de la llegada de los Reyes Magos.
Valencià: Marc temporal a) Calendari Per a elaborar les falles i poder rodar-les durant la vesprada i la nit de Reis, en els mesos previs cal acudir a les muntanyes pròximes per a recollir l'espart amb el qual elaborar-les, encara que es poden fer fins el mateix dia de la cavalcada de Reis, quan es fan girar per diferents zones del centre històric.
Español: Marco temporal a) Calendario Para elaborar las fallas y poder rodarlas durante la tarde-noche de Reyes, en los meses previos hay que acudir a los montes próximos para recoger el esparto con el que confeccionar las mismas, pudiéndolas hacer hasta el mismo día de la cabalgata de reyes, cuando se ruedan por distintas zonas del centro histórico.
Valencià: Els últims anys s'ha establit el calendari següent (es pren com a referència la celebració de 2019): Segon semestre de l'any: recollida de l'espart. 5 gener: 17.30 h, convocatòria a l'esplanada del castell. 18.00 h, es comencen a rodar falles i a fer soroll amb paelles i cassoles. 18.45 h, es baixa cap a la zona del Derrocat (carrer Cánovas del Castillo), on es concentra la majoria de les persones que roden les falles. 19.00 h, es fa una rodà general.
Español: En los últimos años se ha establecido el siguiente calendario (se toma como referencia la celebración de 2019): Segundo semestre del año: recogida del esparto. 5 enero: 17.30 h convocatoria en la explanada del castillo. 18.00 h se comienzan a rodar fallas y hacer ruido con sartenes y cacerolas. 18.45 h se baja hacia la zona del Derrocat (calle Cánovas del Castillo) donde se concentra la mayoría de las personas que ruedan las fallas. 19.00 h se hace una rodà general.
Valencià: b) Periodicitat Anual.
Español: b) Periodicidad Anual.
Valencià: Descripció i caracterització a) Orígens documentats o atribuïts Seguint l'obra de Vicent Navarro i Tomàs (1990 i 2018), l'investigador petrerí que ha estudiat les Falles de la Nit de Reis, el seu origen podria remuntar-se a l'arribada dels repobladors que van vindre a Petrer després de l'expulsió de la població morisca (o cristiana nova) en 1609.
Español: Descripción y caracterización a) Orígenes documentados o atribuidos Siguiendo la obra de Vicent Navarro i Tomàs (1990 y 2018), el investigador petrerense que ha estudiado las Falles de la Nit de Reis, su origen podría remontarse a la llegada de los repobladores que vinieron a Petrer después de la expulsión de la población morisca (o cristiana nueva) en 1609.
Valencià: Concretament el 9 d'abril d'aquell any el monarca Felip III va signar el decret d'expulsió, i uns mesos després, el 22 de setembre, es va fer públic en el Regne de València.
Español: Concretamente el 9 de abril de ese año el monarca Felipe III firmó el decreto de expulsión, y unos meses después, el 22 de septiembre, se hizo público en el Reino de Valencia.
Valencià: Després d'uns quants dies, el 4 d'octubre, partia cap al port d'Alacant en direcció a Orà, la població morisca de Petrer, formada per unes 240 famílies, que podrien correspondre a unes 1000-1100 persones, i només van quedar en la vila set famílies, per la qual cosa va quedar pràcticament despoblada (Navarro, 2009).
Español: Tras unos días, el 4 de octubre, partían hacia el puerto de Alicante en dirección a Orán, la población morisca de Petrer formada por unas 240 familias, que podrían corresponder a unas 1000-1100 personas, y solo quedaron en la villa 7 familias, por lo que la esta quedó prácticamente despoblada (Navarro, 2009).
Valencià: Aquesta situació es va resoldre parcialment amb la promulgació de la carta de poblament en 1611 per part del comte d'Elda, que va afavorir l'arribada de cent famílies de nous pobladors a Petrer.
Español: Esta situación se resolvió parcialmente con la promulgación de la carta puebla en 1611 por parte del conde de Elda, favoreciendo la llegada de 100 familias de nuevos pobladores a Petrer.
Valencià: Aquestes famílies procedien de pobles pròxims com Xixona, Castalla i Biar, entre altres.
Español: Estas familias procedían de pueblos próximos como Jijona, Castalla y Biar, entre otros.
Valencià: No tenim evidències materials ni escrites de l'arribada de les festes i tradicions d'aquests nous pobladors al començament del segle XVII, però investigant els elements semblants dels llocs d'origen, es podrien traçar similituds més que evidents que demostrarien la relació directa entre si.
Español: No tenemos evidencias materiales ni escritas de la llegada de las fiestas y tradiciones de estos nuevos pobladores a comienzos del siglo XVII, pero investigando los elementos semejantes de los lugares de origen, se podrían trazar similitudes más que evidentes que demostrarían la relación directa entre ellas.
Valencià: Així, a Petrer es fan falles d'espart com en altres poblacions pròximes, encara que les seues torxes tens altres denominacions: fatxos a Onil; aixames a Xixona, Tibi, la Torre de les Maçanes i Relleu, torxes a Gaianes, xameles a Benimassot, i atxes a Elx.
Español: Así, en Petrer se hacen fallas de esparto como en otras poblaciones próximas, aunque sus antorchas tienes otras denominaciones: fatxos en Onil; aixames en Jijona, Tibi, La Torre de les Maçanes i Relleu, torxes en Gaianes; xameles en Benimassot, y atxes en Elche.
Valencià: Totes estan elaborades amb espart exceptuant les de Benimassot, que es fan amb espígol, i les d'Elx, que es fan amb restes de palma seca.
Español: Todas están confeccionadas con esparto exceptuando las de Benimassot que se realizan con espliego y las de Elche que están realizadas con restos de palma seca.
Valencià: I una altra diferència és la data de celebració, ja que les Falles de Petrer es roden el dia 5 de gener, la nit de Reis, i la resta la nit de Nadal.
Español: Y otra diferencia existente es la fecha de celebración, ya que las fallas de Petrer se ruedan el día 5 de enero, en la noche de Reyes, y el resto lo hacen en Nochebuena.
Valencià: b) Evolució històrica / modificacions Seguint l'investigador Vicent Navarro, les cavalcades de Reis es van iniciar a mitjan segle XIX a Catalunya.
Español: b) Evolución histórica / modificaciones Siguiendo al investigador Vicent Navarro, las cabalgatas de Reyes se iniciaron a mediados del siglo XIX en Cataluña.