gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Posteriorment, i mitjançant la Resolució de 4 de març de 2004, de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, es va acordar la continuació dels tràmits per a la seua declaració i l'adaptació de l'expedient als requisits exigits per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.
Español: Posteriormente, y mediante Resolución de 4 de marzo de 2004, de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, se acordó la continuación de los trámites para su declaración y la adaptación del expediente a los requisitos exigidos por la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano.
Valencià: En la tramitació de l'expedient, i de conformitat amb el que establix l'apartat quint de l'article 27 de l'esmentada norma, s'han demanat els informes favorables del Consell Valencià de Cultura i de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles.
Español: En la tramitación del expediente, y de conformidad con lo establecido en el apartado quinto del artículo 27 de la citada norma, se han recabado los informes favorables del Consell Valencià de Cultura y de la Real Academia de Bellas Artes de San Carlos.
Valencià: Així mateix, consta en l'expedient un informe favorable de la Reial Acadèmia de San Fernando.
Español: Asimismo, consta en el expediente un informe favorable de la Real Academia de San Fernando.
Valencià: De conformitat amb el que disposa la legislació vigent, s'han omplit els tràmits establits en l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, amb la qual cosa s'ha concedit tràmit d'audiència als ajuntaments de Tuéjar, Chelva, Calles i Domeño, així com s'ha obert, mitjançant la Resolució de 4 de març de 2004, de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tràmit d'informació pública.
Español: De conformidad con lo dispuesto en la legislación vigente, se han cumplimentado los trámites establecidos en el artículo 27 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, concediendo trámite de audiencia a los ayuntamientos de Tuéjar, Chelva, Calles y Domeño, así como abriendo, mediante Resolución de 4 de marzo de 2004, de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, trámite de información pública.
Valencià: En virtut del que exposa i d'acord amb el que establix la normativa a què es fa referència, a proposta del conseller de Cultura, Educació i Esport, i amb la deliberació prèvia del Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 3 de setembre de 2004, DECRETE Article 1 Es declara bé d'interés cultural, amb categoria de monument, l'aqüeducte de Peña Cortada de Tuéjar, Chelva, Calles i Domeño.
Español: En virtud de lo expuesto y de acuerdo con lo establecido en la normativa referenciada, a propuesta del conseller de Cultura, Educación y Deporte, y previa deliberación del Consell de la Generalitat, en la reunión del día 3 de septiembre de 2004, DISPONGO Artículo 1 Se declara bien de interés cultural, con categoría de monumento, el acueducto de Peña Cortada de Tuéjar, Chelva, Calles y Domeño.
Valencià: Article 2 L'entorn de protecció afectat per la declaració de bé d'interés cultural, així com el règim de protecció d'este, queda definit en els annexos adjunts que formen part del present decret.
Español: Artículo 2 El entorno de protección afectado por la declaración de bien de interés cultural, así como el régimen de protección del mismo, queda definido en los anexos adjuntos que forman parte del presente decreto.
Valencià: La documentació complementària consta en l'expedient de la seua raó.
Español: La documentación complementaria obra en el expediente de su razón.
Valencià: Disposició addicional La present declaració s'inscriurà en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.
Español: Disposición adicional La presente declaración se inscribirá en la sección primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano.
Valencià: Disposició final El present decret es publicarà en el Boletín Oficial del Estado i entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
Español: Disposición Final El presente decreto se publicará en el Boletín Oficial del Estado y entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
Valencià: València, 3 de setembre de 2004 El president de la Generalitat, FRANCISCO CAMPS ORTIZ El conseller de Cultura, Educació i Esport, ALEJANDRO FONT DE MORA TURÓN ANNEX I Dades sobre el bé objecte de la declaració Denominació Principal: Aqüeducte de Peña Cortada.
Español: Valencia, 3 de septiembre de 2004 El presidente de la Generalitat, FRANCISCO CAMPS ORTIZ El conseller de cultura, Educación y Deporte, ALEJANDRO FONT DE MORA TURÓN ANEXO I Datos sobre el bien objeto de la declaración Denominación Principal: Acueducto de Peña Cortada.
Valencià: Secundàries: Aqüeducte de La Serrada.
Español: Secundarias: Acueducto de La Serrada.
Valencià: Aqüeducte de La Serranía.
Español: Acueducto de La Serranía.
Valencià: Descripció Basada principalment en l'informe del doctor José Luis Jiménez Salvador, arqueòleg.
Español: Descripción Basada principalmente en el informe de José Luis Jiménez Salvador, arqueólogo.
Valencià: a) Immoble objecte de la declaració Sobre els termes de Tuéjar, Chelva, Calles i Domeño es troben les restes d'una colossal obra romana, l'aqüeducte romà de Peña Cortada.
Español: a) Inmueble objeto de la declaración Sobre los términos de Tuéjar, Chelva, Calles y Domeño se encuentran los restos de una colosal obra romana, el acueducto romano de Peña Cortada.
Valencià: Este va ser traçat amb distints sistemes de conducció d'aigües que, des del seu origen al riu Tuéjar, salven grans esculls topogràfics.
Español: Éste fue trazado con distintos sistemas de conducción de aguas que, desde su origen en el río Tuéjar, salvan grandes escollos topográficos.
Valencià: La longitud de les restes trobades és de 28,6 quilòmetres, i la seua entitat és comparable amb els aqüeductes romans més rellevants d'Espanya: Segòvia, les Ferreres de Tarragona i Los Milagros de Mèrida.
Español: La longitud de los restos hallados es de 28,6 kilómetros, siendo su entidad comparable con los acueductos romanos más relevantes de España: Segovia, Les Ferreres de Tarragona y Los Milagros de Mérida.
Valencià: Les seues espectaculars restes han sigut objecte de menció per part d'erudits, viatgers i historiadors, que han formulat diverses hipòtesis sobre la ignorada destinació final de les seues aigües.
Español: Sus espectaculares restos han sido objeto de mención por parte de eruditos, viajeros e historiadores, que han formulado distintas hipótesis sobre el ignorado destino final de sus aguas.
Valencià: Des de Pedro Antonio Beuter en la seua Crónica general de España y especialmente de Valencia (1546-1550), on al·ludix a unes grosses canelles de Chelva; Gaspar Escolano, en Década de la Historia de Valencia (1611), amplia la informació de Beuter, considerant que la seua destinació final seria Llíria, encara que altres la situaven a Sagunt; Vicente Marés, en La Fénix Troyana (1681), parla dels «arcs de Chelva» que porten l'aigua a Sagunt, passant per Villar de Benaduf i els plans de Llíria, raó per la qual alguns pensaven que la seua destinació final era l'antiga Edeta; José Antonio Cavanilles, en Observaciones del Reino de Valencia (1795), assenyala que l'aqüeducte acabava abans d'arribar al Villar de Benaduf; Alexandre Laborde, en Voyage historique et pittoresque de l'Espagne (1806-1826), no compartix l'opinió que la seua destinació fóra Sagunt o Llíria, perquè cada una d'estes ciutats tenia el seu aqüeducte i les seues preses d'aigua molt més a prop.
Español: Desde Pedro Antonio Beuter en su Crónica general de España y especialmente de Valencia (1546-1550), donde alude a unos gruesos caños de Chelva; Gaspar Escolano, en Década de la Historia de Valencia (1611), amplía la información de Beuter, considerando que su destino final sería Llíria, aunque otros lo situaban en Sagunto; Vicente Marés, en La Fénix Troyana (1681), habla de «los arcos de Chelva» que llevan el agua a Sagunto, pasando por Villar de Benaduf y los llanos de Llíria, razón por la cual algunos pensaban que su destino final era la antigua Edeta; José Antonio Cavanilles, en Observaciones del Reino de Valencia (1795), señala que el acueducto terminaba antes de llegar al Villar de Benaduf; Alexandre Laborde, en Voyage historique y pittoresque d'Éspagne (1806-1826), no comparte la opinión de que su destino fuera Sagunto o Llíria, porque cada una de estas ciudades tenía su acueducto y sus presas de agua mucho más cerca.
Valencià: Juan Agustín Ceán Bermúdez, en Sumario de las antigüedades romanas que hay en España (1832), no dubta a afirmar que es tracta d'un aqüeducte alçat pels romans per a conduir l'aigua a Llíria.
Español: Juan Agustín Ceán Bermúdez, en Sumario de las antigüedades romanas que hay en España (1832), no duda en afirmar que se trata de un acueducto levantado por los romanos para conducir el agua a Llíria.
Valencià: Antonio Chabret, en la seua obra Sagunto.
Español: Antonio Chabret, en su obra Sagunto.
Valencià: Su historia y sus monumentos (1888), descarta que haja servit per a l'abastiment de la ciutat romana de Saguntum.
Español: Su historia y sus monumentos (1888), descarta que hubiese servido para el abastecimiento de la ciudad romana de Saguntum.
Valencià: En l'aqüeducte de Peña Cortada coexistixen dos tipus, el d'aqüeducte pont i el d'aqüeducte viaducte.
Español: En el acueducto de Peña Cortada coexisten dos tipos, el de acueducto puente y el de acueducto viaducto.
Valencià: En el primer s'unixen les tècniques ja resoltes del pont i de l'arc honorífic o triomfal, que ací s'empren sobretot per a salvar la rambla d'Alcotas i el barranc de la Cueva del Gato amb la monumentalitat requerida pels seus autors per a magnificar el poder del seu imperi.
Español: En el primero se aúnan las técnicas ya resueltas del puente y del arco honorífico o triunfal que aquí se emplean sobre todo para salvar la rambla de Alcotas y el barranco de la Cueva del Gato con la monumentalidad requerida por sus autores para magnificar el poderío de su imperio.
Valencià: En el segon tipus d'aqüeducte de circulació lliure per canal, canalis structilis, que Vitrubi aconsella cobrir per a conservar millor les seues propietats (que es cobrisquen amb volta perquè el sol no arribe a l'aigua), es desplega ací, en el seu tram excavat en roca, el domini tècnic romà quant a sistemes de conducció d'aigües, suficientment demostrat en aqüeductes d'esta importància com Aqua Marcia, Aqua Appia i Aqua Iulia entre molts altres.
Español: En el segundo tipo de acueducto de circulación libre por canal, canalis structilis, que Vitrubio aconseja cubrirlos para conservar mejor sus propiedades (que se aboveden para que el sol no alcance el agua), se despliega aquí, en su tramo excavado en roca, el dominio técnico romano en cuanto a sistemas de conducción de aguas, suficientemente demostrado en acueductos de tal importancia como Aqua Marcia, Aqua Appia y Aqua Iulia entre otros muchos.
Valencià: Descripció de les restes localitzades des del seu origen al terme municipal de Tuéjar La captació d'aigua (situat al terme municipal de Tuéjar) Procedix d'un curs fluvial, el riu Toixa, afluent del Túria per la seua vora esquerra i a una cota de 561,74 metres sobre el nivell del mar.
Español: Descripción de los restos localizados desde su origen en el término municipal de Tuéjar La captación de agua (situado en el término municipal de Tuéjar) Procede de un curso fluvial, el río Tuéjar, afluente del Turia por su orilla izquierda y a una cota de 561,74 metros sobre el nivel del mar.
Valencià: Un simple dic, saeptum, perpendicular al corrent, permet desviar directament cap al canal, specus, on el seu tram inicial està tallat en roca.
Español: Un simple dique, saeptum, perpendicular a la corriente, permite desviar directamente hacia el canal, specus, donde su tramo inicial está tallado en roca.
Valencià: Fins a arribar al poble de Chelva el recorregut coincidix amb l'actual séquia major, encara que amb una fisonomia diferent de l'original a causa de les successives reparacions que a través del temps ha requerit el seu ús habitual.
Español: Hasta llegar al pueblo de Chelva el recorrido coincide con la actual acequia mayor, aunque con una fisonomía diferente a la original debido a las sucesivas reparaciones que a través del tiempo ha requerido su uso habitual.
Valencià: El pont del barranc de El Convento (situat al terme municipal de Chelva) El tram inicial d'este aqüeducte discorre vorejant el tossal sobre el qual es dreça el poble de Tuéjar, per a dirigir-se a continuació en direcció nord cap al coll d'Espes.
Español: El puente del barranco del Convento (situado en el término municipal de Chelva) El tramo inicial de este acueducto discurre bordeando la colina sobre la que se yergue el pueblo de Tuéjar, para a continuación dirigirse en dirección norte hacia el collado de Espes.
Valencià: El barranc de El Convento és salvat per mitjà d'un pont aqüeducte d'un sol arc, a cota 527,34 metres, a la vora mateix de la carretera C-234, exactament en el quilòmetre 70, hm 8.
Español: El barranco del Convento es salvado por medio de un puente acueducto de un solo arco, a cota 527, 34 metros, al borde mismo de la carretera C-234, exactamente en el kilómetro 70, hm. 8.
Valencià: Este pont presenta signes evidents de diverses reparacions, la qual cosa no impedix apreciar com la seua tècnica constructiva és semblant a la d'altres ponts localitzats més avant, com la rambla d'Alcotas o el que salva el barranc de la Cueva del Gato.
Español: Este puente presenta signos evidentes de diversas reparaciones, lo que no impide apreciar como su técnica constructiva es similar a la de otros puentes localizados más adelante como la rambla de Alcotas o el que salva el barranco de la Cueva del Gato.
Valencià: A l'altre costat de la carretera seguix el specus en direcció a la zona nord de Chelva, i ací es conserva algun altre punt en què s'observa com s'ha tallat la roca viva per a utilitzar-la com a conducte d'aigua.
Español: Al otro lado de la carretera sigue el specus en dirección a la zona norte de Chelva, conservándose aquí algún otro punto en el que se observa como se ha tallado la roca viva para utilizarla como conducto de agua.
Valencià: Les seues restes continuen per la denominada font de La Gitana.
Español: Sus restos continúan por la denominada fuente de La Gitana.
Valencià: Seguint en direcció al coll de Viñaro, el seu traçat arriba a coincidir amb el de la denominada senda de Mas de Solaz o Bumbel, i les seues restes són visibles en un dels marges de la senda.
Español: Siguiendo en dirección al collado de Viñaro, su trazado llega a coincidir con el de la denominada senda de Mas de Solaz o Bumbel, siendo visibles sus restos en uno de los márgenes de la senda.
Valencià: La pedrera Al terme municipal de Chelva s'han localitzat vestigis d'una pedrera que va haver d'aprofitar-se per a la construcció del pont d'Alcotas.
Español: La cantera En el término municipal de Chelva se han localizado vestigios de una cantera que debió aprovecharse para la construcción del puente de Alcotas.
Valencià: S'accedix a esta per la senda de Mas de Solaz o Bumbel, que arriba a travessar-la.
Español: Se accede a ella por la senda de Mas de Solaz o Bumbel que la llega a atravesar.
Valencià: Si es jutja per les restes visibles es tracta d'una pedrera a cel obert que ha sigut explotada en superfície.
Español: A juzgar por los restos visibles se trata de una cantera a cielo abierto que ha sido explotada en superficie.
Valencià: Les empremtes que evidencien l'extracció de roca s'estenen en una superfície de 150 metres de longitud per 50 metres d'amplària, és a dir, 7.500 metres quadrats.
Español: Las huellas que evidencian la extracción de roca se extienden en una superficie de 150 metros de longitud por 50 metros de anchura, es decir, 7.500 metros cuadrados.
Valencià: S'aprecia la intenció per part dels pedrapiquers d'obtindre peces paral·lelepipèdiques, la destinació més versemblant de les quals seria la d'una construcció fabricada amb carreu, opus quadratum.
Español: Se aprecia la intención por parte de los canteros de obtener piezas paralelepipédicas, cuyo destino más verosímil sería el de una construcción fabricada con sillar, opus quadratum.
Valencià: Este detall és el que permet apuntar una més que probable relació entre esta pedrera i una de les fàbriques de l'aqüeducte, en particular a causa de la seua proximitat, el pont aqüeducte de sis arcs que travessava la rambla d'Alcotas i les restes visibles del qual en l'actualitat corresponen a una construcció executada en opus quadratum.
Español: Este detalle es el que permite apuntar una más que probable relación entre esta cantera y una de las fábricas del acueducto en particular debido a su proximidad, el puente acueducto de seis arcos que atravesaba la rambla de Alcotas y que cuyos restos visibles en la actualidad corresponden a una construcción ejecutada en opus quadratum.
Valencià: La roca explotada també coincidix amb la utilitzada en este pont; en ambdós és calcària liàsica.
Español: La roca explotada también coincide con la utilizada en dicho puente siendo en ambos caliza liásica.
Valencià: Es troben, doncs, tres indicis contundents que parlen a favor d'una relació entre la pedrera i el pont de la rambla d'Alcotas: el mateix tipus de roca, idèntica tècnica constructiva i relativa proximitat entre la font d'aprovisionament de material i el lloc de construcció.
Español: Se encuentran, pues, tres indicios contundentes que hablan en favor de una relación entre la cantera y el puente de la rambla de Alcotas: el mismo tipo de roca, idéntica técnica constructiva y relativa proximidad entre la fuente de aprovisionamiento de material y el lugar de construcción.
Valencià: Sector comprés entre la pedrera i la rambla d'Alcotas (situat al terme municipal de Chelva) Seguint el recorregut de la senda de Mas de Solaz s'arriba al coll de la Salera, en els marges del qual es localitzen noves restes de conducció a cel obert.
Español: Sector comprendido entre la cantera y la rambla de Alcotas (situado en el término municipal de Chelva) Siguiendo el recorrido de la senda de Mas de Solaz se llega al collado de La Salera en cuyos márgenes se localizan nuevos restos de conducción a cielo abierto.
Valencià: Tram 1: és el més pròxim a la pedrera, situat aproximadament a uns 700 metres d'esta i a una cota de 489,49 metres.
Español: Tramo 1: es el más próximo a la cantera, situado aproximadamente a unos 700 metros de la misma y a una cota de 489,49 metros.
Valencià: Es tracta d'un tram de canalització a cel obert, com tots els descoberts en este sector.
Español: Se trata de un tramo de canalización a cielo abierto como todos los descubiertos en este sector.
Valencià: S'observa una preparació de la roca prèviament aplanada, sobre la qual es disposa una capa de pedres de grandària mitjana i xicoteta sense argamassa.
Español: Se observa una preparación de la roca previamente allanada, sobre la que se dispone una capa de piedras de tamaño mediano y pequeño sin argamasa.
Valencià: Es conserva el mur d'una sola cara corresponent al costat intern del canal amb una amplària de 45/47 centímetres i a una alçària màxima de 70 centímetres.
Español: Se conserva el muro de una sola cara correspondiente al lado interno del canal con una anchura de 45/47 centímetros y a una altura máxima de 70 centímetros.
Valencià: Va ser executat, com en altres trams, a partir de carreuons de forma més o menys paral·lelepipèdica amb unes dimensions entorn de 39 centímetres de longitud per 29 centímetres d'alçària i amb restes d'argamassa en el seu nucli intern.
Español: Fue ejecutado como en otros tramos a partir de sillarejos de forma más o menos paralelepipédica con unas dimensiones en torno a 39 centímetros de longitud por 29 centímetros de altura y con restos de argamasa en su núcleo interno.
Valencià: Tram 2: situat en la cota 488,98 oferix un millor grau de conservació.
Español: Tramo 2: situado en la cota 488,98 ofrece un mejor grado de conservación.
Valencià: L'extrem inferior del costat intern del specus està parcialment tallat en roca amb una alçària de 32 centímetres.
Español: El extremo inferior del lado interno del specus está parcialmente tallado en roca con una altura de 32 centímetros.
Valencià: I sobre este es disposa una filada de carreuó d'uns 20 centímetres d'alçària.
Español: Y sobre él se dispone una hilada de sillarejo de unos 20 cm.
Valencià: En canvi, el costat extern està fet de fàbrica.
Español: En cambio, el lado externo está hecho de fábrica.
Valencià: Com succeïx en altres casos, només presenta una cara treballada, la que dóna al specus, mentres que l'altra és un conglomerat de pedres i argamassa.
Español: Como sucede en otros casos, solo presenta una cara trabajada, la que da al specus, mientras que la otra es un conglomerado de piedras y argamasa.
Valencià: L'amplària compresa entre les dos parets del specus és d'1,15 metres, i en la seua base s'aprecien les restes d'un revestiment hidràulic de baixa qualitat.
Español: La anchura comprendida entre las dos paredes del specus es de 1,15 metros y en su base se aprecian los restos de un revestimiento hidraúlico de baja calidad.
Valencià: Seguint en direcció al pont de la rambla d'Alcotas hi ha un altre tram molt destruït, del qual només es conserva la capa de pedres corresponent al rudus sobre la qual aniria el specus.
Español: Siguiendo en dirección al puente de la rambla de Alcotas hay otro tramo muy destruido del que solo se conserva la capa de piedras correspondiente al rudus sobre la que iría el specus.
Valencià: No obstant això, Cavanilles un segle més tard, en 1795, ja constata l'existència de l'únic arc recolzat sobre dos piles que hui en dia roman en peu, així com una tercera pila amb l'arrancada d'un segon arc.
Español: Sin embargo Cavanilles un siglo más tarde, en 1795, ya constata la existencia del único arco apoyado sobre dos pilas que hoy en día permanece en pie, así como una tercera pila con el arranque de un segundo arco.
Valencià: La fàbrica d'este pont està realitzada en opus quadratum, per al qual s'han emprat blocs paral·lelepipèdics de calcària liàsica disposats en filades amb una clara alternança de sogues i astes.
Español: La fábrica de este puente está realizada en opus quadratum, para lo que se han empleado bloques paralelepipédicos de caliza liásica dispuestos en hiladas con una clara alternancia de sogas y tizones.
Valencià: Entre les diferents filades es va disposar una lleugera capa d'argamassa.
Español: Entre las diferentes hiladas se dispuso una ligera capa de argamasa.
Valencià: Fa la impressió que les piles no posseïxen un nucli intern d'opus caementicium, encara que eixe detall és difícil d'assegurar.
Español: Da la impresión de que las pilas no poseen un núcleo interno de opus caementicium, aunque ese detalle es difícil de asegurar.
Valencià: En nombroses sogues s'aprecia la presència d'un orifici amb dimensions regulars de 8 centímetres per 3,5 centímetres per 5 centímetres de profunditat i que servia per a l'elevació dels blocs per mitjà de tenalles.
Español: En numerosas sogas se aprecia la presencia de un orificio con dimensiones regulares de 8 centímetros por 3,5 centímetros por 5 centímetros de profundidad y que servía para la elevación de los bloques por medio de tenazas.
Valencià: Les dimensions de les piles són de 4,64 x 4,04 metres, 4,61 x 4,05 metres i 4,60 x 3,88 metres.
Español: Las dimensiones de las pilas son de 4,64 x 4,04 metros, 4,61 x 4,05 metros y 4,60 x 3,88 metros.
Valencià: Quant a l'altura màxima conservada, incloent-hi els timpans és de 12,04 metres per a la primera pila, 9,97 metres per a la segona, i 7,67 metres per a la tercera; mentres que l'alçària màxima de l'arc conservat presa des de la clau és de 9,57 metres.
Español: En cuanto a la altura máxima conservada, incluidos los tímpanos es de 12,04 metros para la primera pila, 9,97 metros para la segunda y 7,67 metros para la tercera; mientras la altura máxima del arco conservado tomada desde la clave es de 9,57 metros.