gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV – Disposició ================= Compartir Compartir Tornar Guardar el document Descarregar les metadades en format XML Sumari del DOGV 9280, del 17-02-2022 (2022/1005) RESOLUCIÓ de 7 de febrer de 2022, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es declara bé de rellevància local immaterial l'Albà de l'Alcora.
Español: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV - Disposición ================== Comparte Comparte Volver Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML Sumario DOGV 9280, del 17-02-2022 (2022/1005) RESOLUCIÓN de 7 de febrero de 2022, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se declara bien de relevancia local inmaterial la Albà de L'Alcora.
Valencià: -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Dades del document Número de DOGV : 9280 Data del DOGV : 17-02-2022 Secció del DOGV : III.
Español: -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Datos del documento Número DOGV : 9280 Fecha DOGV : 17-02-2022 Sección del DOGV : III.
Valencià: ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES Número del document : 2022/1005 CVE Data del document : 07-02-2022 Organisme emissor : Conselleria d'Educació, Cultura i Esport Tipus de document : Resolució Descriptors : * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport Conselleria d'Educació, Cultura i Esport legislació ben cultural patrimoni cultural RESOLUCIÓ de 7 de febrer de 2022, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es declara bé de rellevància local immaterial l'Albà de l'Alcora.
Español: ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS Número del documento : 2022/1005 CVE Fecha del documento : 07-02-2022 Organismo emisor : Conselleria de Educación, Cultura y Deporte Tipo de documento : Resolución Descriptores : * Conselleria de Educación, Cultura y Deporte Conselleria de Educación, Cultura y Deporte legislación bien cultural patrimonio cultural RESOLUCIÓN de 7 de febrero de 2022, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se declara bien de relevancia local inmaterial la Albà de L'Alcora.
Valencià: [2022/1005] Antecedents de fet Primer.
Español: [2022/1005] Antecedentes de hecho Primero.
Valencià: Mitjançant escrit de l'Ajuntament de l'Alcora se sol·licita el reconeixement com bé de rellevància local immaterial de l'Albà de l'Alcora, descrivint aquesta tradició i/o creació artística, els seus orígens, així com les referències espacials i temporals a les quals s'associa, destacant els valors patrimonials que incorpora, que motiven el seu reconeixement i inclusió en aquesta categoria protectora.
Español: Mediante escrito del Ayuntamiento de L'Alcora se solicita el reconocimiento como bien inmaterial de relevancia local de la Albà de L'Alcora, describiendo esta tradición y/o creación artística, sus orígenes, así como las referencias espaciales y temporales a las que se asocia, destacando los valores patrimoniales que incorpora, que motivan su reconocimiento e inclusión en esta categoría protectora.
Valencià: Des de la Comissió Tècnica per a l'Estudi i Inventari del Patrimoni Immaterial i els serveis tècnics s'informa favorablement la proposta municipal, en els termes en què s'ha sotmés a l'avaluació patrimonial d'aquest centre directiu, establint-se d'acord amb els valors detectats les mesures que asseguren la seua pervivència, estudi i posada en valor.
Español: Desde la Comisión Técnica para el Estudio e Inventario del Patrimonio Inmaterial y los servicios técnicos se informa favorablemente la propuesta municipal, en los términos en que se ha sometido a la evaluación patrimonial de este centro directivo, estableciéndose en consonancia con los valores detectados las medidas que aseguran su pervivencia, estudio y puesta en valor.
Valencià: Aquesta conselleria resulta competent per a resoldre el present expedient, en virtut del que es disposa en l'article 28 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, l'article 7 del Decret 5/2019, de 16 de juny, del President de la Generalitat, pel qual es determina el número i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, l'article 56 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i l'article 4 del Decret 173/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.
Español: Esta conselleria resulta competente para resolver el presente expediente, en virtud de lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, el artículo 7 del Decreto 5/2019, de 16 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se determina el número y la denominación de las consellerias y sus atribuciones, el artículo 56 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano y el artículo 4 del Decreto 173/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.
Valencià: Els articles 15.5. 55, 56 i 57 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, estableix que s'inclouran en la secció cinquena de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, amb la qualificació de béns immaterials de rellevància local, aquelles creacions, coneixements, pràctiques, tècniques, usos i activitats més representatives i valuoses de la cultura i les formes de vida tradicionals valencianes.
Español: Los artículos 15.5. 55, 56 y 57 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, establece que se incluirán en la sección quinta del Inventario general del patrimonio cultural valenciano, con la calificación de bienes inmateriales de relevancia local, aquellas creaciones, conocimientos, prácticas, técnicas, usos y actividades más representativas y valiosas de la cultura y las formas de vida tradicionales valencianas.
Valencià: L'informe emés pels serveis tècnics del Servei de Patrimoni Cultural de data 14.04.2021, proposa la protecció cultural com a bé de rellevància local immaterial per a aquesta manifestació singular, arrelada i volguda pels veïns de l'Alcora, quedant definit aquest bé immaterial per l'annex que acompanya aquesta resolució.
Español: El informe emitido por los servicios técnicos del Servicio de Patrimonio Cultural de fecha 14.04.2021, propone la protección cultural como bien de relevancia local inmaterial para esta manifestación singular, enraizada y querida por los vecinos de L'Alcora, quedando definido este bien inmaterial por el anexo que acompaña esta resolución.
Valencià: Vistos els anteriors fets i fonaments de dret i en allò que és matèria de la competència d'aquesta conselleria, resolc: Primer Declarar Bé de Rellevància Local Immaterial l'Albà de l'Alcora, de conformitat amb la descripció del bé que figura en l'annex que s'adjunta a la present resolució en atenció als valors destacats que incorpora i inscriure'l en la secció cinquena de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià.
Español: Vistos los anteriores hechos y fundamentos de derecho y en aquello que es materia de la competencia de esta conselleria, resuelvo: Primero Declarar bien de relevancia local inmaterial la Albà de L'Alcora, de conformidad con la descripción del mismo que figura en el anexo que se adjunta a la presente resolución en atención a los valores destacados que incorpora e inscribirlo en la sección quinta del Inventario general del patrimonio cultural valenciano.
Valencià: Segon La protecció de l'Albà de l'Alcora com a patrimoni cultural immaterial es concretarà en les següents mesures: a) Realitzar labors d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.
Español: Segundo La protección de la Albà de L'Alcora como patrimonio cultural inmaterial se concretará en las siguientes medidas: a) Realizar labores de identificación, descripción, investigación, estudio y documentación con criterios científicos.
Valencià: d) La gestió del patrimoni cultural protegit per aquesta declaració correspon a l'Ajuntament de l'Alcora i al Col·lectiu Pro Defensa de l'Albà.
Español: d) La gestión del patrimonio cultural protegido por esta declaración, corresponde al Ayuntamiento de L'Alcora y al Colectivo Pro Defensa de l'Albà.
Valencià: Qualsevol canvi que excedisca el normal desenvolupament dels elements que formen aquesta manifestació cultural haurà de comunicar-se a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural per a la seua avaluació i informe, si és el cas, i la modificació de la present resolució, amb vista a la seua constància en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.
Español: Cualquier cambio que exceda el normal desarrollo de los elementos que forman esta manifestación cultural deberá comunicarse a la dirección general competente en materia de patrimonio cultural para su evaluación e informe en su caso, y la modificación de la presente resolución, en orden a su constancia en el Inventario general del patrimonio cultural valenciano.
Valencià: Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, podrà interposar-se recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptats des de l'endemà de la notificació, davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que s'estableix en els articles 10, 25 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, o potestativament, recurs de reposició davant la persona titular de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport en el termini d'un mes, comptat des de l'endemà de la notificació, d'acord amb el que es disposa en els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
Español: Contra la presente resolución, que pone fin a la vía administrativa, podrá interponerse recurso contencioso-administrativo en el plazo de dos meses, contados desde el día siguiente al de su notificación, ante la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, de acuerdo con lo establecido en los artículos 10, 25 y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la jurisdicción contencioso-administrativa, o, potestativamente, recurso de reposición ante la persona titular de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte en el plazo de un mes, contado desde el día siguiente al de su notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 123 y 124 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.
Valencià: ANNEX Exposició de motius L'Albà de l'Alcora és una manifestació cultural singular, una composició musical de caràcter popular arrelada en les més antigues tradicions del territori valencià.
Español: ANEXO Exposición de motivos La Albà de L'Alcora es una manifestación cultural singular, una composición musical de cariz popular arraigada en las más antiguas tradiciones del territorio valenciano.
Valencià: Com moltes altres tradicions de transmissió oral, dels seus orígens i evolució se'n sap poc.
Español: Como otras muchas tradiciones de transmisión oral, de sus orígenes y evolución se sabe poco.
Valencià: L'Albà forma part, però, del conjunt de música popular o tradicional que s'ha anat transmetent de generació en generació, evolucionant i adquirint particularitats en cada zona, però mantenint en essència moltes característiques compartides o comunes.
Español: La Albà forma parte del conjunto de música popular o tradicional que se ha ido transmitiendo de generación en generación, evolucionando y adquiriendo particularidades en cada zona, pero manteniendo en esencia muchas características compartidas o comunes.
Valencià: Dades sobre el bé objecte de la declaració 2.1.
Español: Datos sobre el bien objeto de la declaración 2.1.
Valencià: Denominació: l'Albà de l'Alcora 2.2.
Español: Denominación: la Albà de L'Alcora 2.2.
Valencià: Localitat: l'Alcora 2.3.
Español: Localidad: L'Alcora 2.3.
Valencià: Antecedents històrics: La primera referència documentada de la interpretació d'albades a l'Alcora es remunta al segle XVII.
Español: Antecedentes históricos: La primera referencia documentada de la interpretación de albadas en L'Alcora se remonta al siglo XVII.
Valencià: Es tracta d'un escrit del bisbe de Tortosa, Joan Baptista Veschi, datat el 30 d'octubre de 1645, que en una de les seues visites pastorals prohibeix «bajo pena de excomunión, a los que siguen la costumbre de cantar albaes, que ataquen el honor de los recién casados en su noche de bodas».
Español: Se trata de un escrito del obispo de Tortosa Juan Bautista Veschi, datado el 30 de octubre de 1645, que en una de sus visitas pastorales prohíbe «bajo pena de excomunión, a los que sigan la costumbre de cantar albaes, que atacan el honor de los recién casados en su noche de bodas».
Valencià: Cita curta però que conté dades molt interessants perquè ens indica, per una banda, que el cant d'albades a l'Alcora ja té en aquell moment la consideració de «costum», i per tant una certa antiguitat i acceptació; per altra banda, ens informa també de la destinació del cant, o si més no una de les seus destinacions: els novençans.
Español: Cita corta pero que contiene datos muy interesantes porque nos indica, por un lado, que el canto de albadas en L'Alcora ya tiene en aquel momento la consideración de «costumbre», y por tanto cierta antigüedad y aceptación; por otro lado, nos informa también del destino del canto, o cuando menos uno de los destinos: los recién casados.
Valencià: Però llegint amb deteniment el breu text del bisbe Veschi, veiem que no prohibeix les albades, sinó només aquelles que atempten contra l'honor dels novençans en la nit de noces.
Español: Pero leyendo con detenimiento el breve texto del obispo Veschi, vemos que no prohíbe las albadas, sino solo aquellas que atentan contra el honor de los recién casados en la noche de boda.
Valencià: Cal suposar que es cantarien albades també amb altres temes o amb altres destinataris.
Español: Hay que suponer que se cantarían albadas también con otros temas o con otros destinatarios.
Valencià: S'extrau d'aquesta cita de 1645, per tant, que a l'Alcora en la primera meitat del segle XVII es cantaven albades de diferent temàtica, i algunes d'aquestes eren considerades poc decoroses, raó per la qual foren prohibides.
Español: Se extrae de esta cita de 1645, por lo tanto, que en L'Alcora en la primera mitad del siglo XVII se cantaban albadas de diferente temática, siendo algunas de ellas consideradas poco decorosas, razón por la cual fueron prohibidas.
Valencià: Se'n seguirien cantant, però amb altres lletres amb altres continguts o arguments.
Español: Se seguirían cantando, pero con otras letras con otros contenidos o argumentos.
Valencià: Potser també d'irrespectuoses, de manera més o menys clandestina.
Español: Quizás también de irrespetuosas, de manera más o menos clandestina.
Valencià: I abans de 1645- Els orígens de l'Albà de l'Alcora, com de moltes altres manifestacions musicals populars, no es poden concretar.
Español: ¿Y antes de 1645- Los orígenes de la Albà de L'Alcora, como de otras muchas manifestaciones musicales populares, no se pueden concretar.
Valencià: És una composició poeticomusical que es va configurant al llarg dels segles i que participa de moltes característiques de la resta de manifestacions musicals tradicionals del territori valencià, de l'àmbit històric de l'antiga Corona d'Aragó i de la resta de la península.
Español: Es una composición poético-musical que se va configurando a lo largo de los siglos y que participa de muchas características del resto de manifestaciones musicales tradicionales del territorio valenciano, del ámbito histórico de la antigua Corona de Aragón y de resto de la península.
Valencià: Presenta característiques que podrien enllaçar amb la poesia trobadoresca provençal, en especial amb alguns gèneres com l'alba, de temàtica amorosa, que són composicions poètiques dels segles XII i XIII que es cantaven a l'alba, expressant l'angoixa dels amants quan s'havien de separar després d'haver passat la nit junts.
Español: Presenta características que podrían enlazar con la poesía trovadoresca provenzal, en especial con algunos géneros como el alba, de temática amorosa, que son composiciones poéticas de los siglos XII y XIII que se cantaban al amanecer, expresando la angustia de los amantes cuando se tenían que separar después de haber pasado la noche juntos.
Valencià: Potser aquest origen amorós encara perviu en el segle XVII, evolucionat, adaptat i satiritzat, en les albades que el bisbe Veschi prohibeix.
Español: Quizás este origen amoroso todavía pervive en el siglo XVII, evolucionado, adaptado y satirizado, en las albadas que el obispo Veschi prohíbe.
Valencià: Dins d'aquest gènere trobadoresc, en el segle XIII comencen a aparéixer també albades religioses, que si bé no són tan abundants com les amoroses, exemplifiquen la versatilitat d'aquestes composicions i es canten també a la matinada, com a exaltació de la glòria divina, de la Mare de Déu, i en contraposició a la nit, que amb la seua foscor representa les temptacions i el pecat.
Español: Dentro de este género trovadoresco, en el siglo XIII empiezan a aparecer también albadas religiosas, que si bien no son tan abundantes como las amorosas, ejemplifican la versatilidad de estas composiciones y se cantan también de madrugada, como exaltación de la gloria divina, de la Virgen María, y en contraposición a la noche, que con su oscuridad representa las tentaciones y el pecado.
Valencià: Aquest corrent trobadoresc, de tradició oral, també comparteix elements dels zéjel, gènere poètic cantat desenvolupat pels mossàrabs, que solia acompanyar-se amb la música de determinats instruments (llaüt, tambor, castanyoles, flauta.
Español: Esta corriente trovadoresca, de tradición oral, también comparte elementos de los zéjel, género poético cantado desarrollado por los mozárabes, que solía acompañarse con la música de determinados instrumentos (laúd, tambor, castañuelas, flauta.
Valencià: ) que podia ser de tema amorós o burlesc.
Español: ) que podía ser de tema amoroso o burlesco.
Valencià: Ramón Menéndez Pidal, en el seu article «Cánticos románicos andalusíes» (1951) ja adverteix de l'existència de zéjels en forma d'albada, que podrien haver influït en la lírica trobadoresca provençal abans esmentada, i que parlarien per tant d'un origen barrejat i multicultural d'aquest corrent de música popular.
Español: Ramón Menéndez Pidal, en su artículo «Cánticos románicos andalusíes» (1951) ya advierte de la existencia de zéjels en forma de albada, que podrían haber influido en la lírica trovadoresca provenzal antes mencionada, y que hablarían por lo tanto de un origen mezclado y multicultural de esta corriente de música popular.
Valencià: Prova d'aquestes arrels incertes i plurals és la presència, en l'Albà de l'Alcora, de diferents ritmes o compassos, com ara el zorcico (compàs de 5/8), d'origen basc.
Español: Prueba de estas raíces inciertas y plurales es la presencia, en la Albà de L'Alcora, de diferentes ritmos o compases, como por ejemplo el zorzico (compás de 5/8), de origen vasco.
Valencià: O la jota, que segons el prestigiós antropòleg, Julio Caro Baroja, té possibles influències morisques perquè en el seu origen presenta una distribució semblant a l'agricultura hortícola (valls de l'Ebre i Baix Aragó, Comunitat Valenciana i Múrcia).
Español: O la jota, que según el prestigioso antropólogo Julio Caro Baroja, tiene posibles influencias moriscas porque en su origen presenta una distribución parecida a la agricultura hortícola (valles del Ebro y Bajo Aragón, Comunitat Valenciana y Murcia).
Valencià: És de suposar que d'aquelles albades fins a les que hui es canten a l'Alcora hi ha hagut una certa evolució, tot mantenint l'essència de la partitura (amb una instrumentació més complexa, això si), la motivació de la seua interpretació o fins i tot els horaris, perquè ja no s'interpreten a trenc d'alba, sinó en plena nit (l'albà a la Mare de Déu i l'albà a l'alcalde, després de la missa del gall).
Español: Es de suponer que de aquellas albadas hasta las que hoy se cantan en L'Alcora ha habido cierta evolución, manteniendo la esencia de la partitura (con una instrumentación más compleja, esto sí), la motivación de su interpretación o incluso los horarios, pues ya no se interpretan al romper el día, sino en plena noche (la albà a la Virgen María y la albà al alcalde, después de la misa del gallo).
Valencià: Un interessant document ens aporta valuosa informació per a confirmar com l'Albà de l'Alcora ha anat variant la seua estructura en funció d'aportacions dels mateixos participants i de les circumstàncies de cada moment històric.
Español: Un interesante documento nos aporta valiosa información para confirmar como la Albà de L'Alcora ha ido variando su estructura en función de aportaciones de las mismas personas participantes y de las circunstancias de cada momento histórico.
Valencià: Es tracta d'un article titulat «Alcora y su Albá.
Español: Se trata de un artículo titulado «Alcora y su Albá.
Valencià: Anotaciones históricas», publicat en el Llibre de festes de l'Alcora de 1950 pel Dr.
Español: Anotaciones históricas», publicado en el Libro de fiestas de L'Alcora de 1950 por el Dr.
Valencià: Cristóbal Pardo Manuel, que indica que en els seus anys d'estudiant d'institut, a València (cap a 1900), ell mateix i un company d'estudis també alcorí (Manuel Palomo) formaven sengles rondalles per a interpretar l'Albà de l'Alcora.
Español: Cristóbal Pardo Minuel, que indica que en sus años de estudiante de instituto, en València (hacia 1900), él mismo y un compañero de estudios también alcorino (Manuel Palomo) formaban sendas rondallas para interpretar la Albà de L'Alcora.
Valencià: Interessants alguns dels comentaris d'aquest article, com el fet que els caps dels dos grups van introduir variacions noves de jota o alguns instruments nous (com el clarinet).
Español: Interesando algunos de los comentarios de este artículo, como el hecho de que los jefes de los dos grupos introdujeron variaciones nuevas de jota o algunos instrumentos nuevos (como el clarinete).
Valencià: Cristóbal Pardo també fa referència a la temàtica o persones destinatàries de les albades que cantaven tots dos grups, així com a l'escenografia emprada.
Español: Cristóbal Pardo también hace referencia a la temática o destinatarios de las albadas que cantaban ambos grupos, así como a la escenografía empleada.
Valencià: La data més important de l'Albà era la Nit de Nadal.
Español: La fecha más importante de la Albà era la Nochebuena.
Valencià: Després de la missa del fall, en 1900 igual que ara, es cantaven l'albà a la Mare de Déu i l'albà a l'alcalde.
Español: Después de la misa del gallo, en 1900 igual que ahora, se cantaban la albà a la Virgen María y la albà al alcalde.
Valencià: Però també es cantaven albades humorístiques «para lo cual los dos protagonistas [Cristóbal Pardo i Manuel Palomo] en los primeros días de vacaciones de Navidad recogíamos todas las novedades y chascarrillos del pueblo más o menos agradables, componiendo albaes para cantarlas a los pacientes vecinos, que aun sobre no ser muchas veces de su agrado, tenían que celebrar como los demás oyentes las intencionadas agudezas que se lanzaban al aire acompañadas (eso sí) de una buena rondalla». 2.4.
Español: Pero también se cantaban albadas humorísticas «para lo cual los dos protagonistas [Cristóbal Pardo i Manuel Palomo] en los primeros días de vacaciones de Navidad recogíamos todas las novedades y chascarrillos del pueblo más o menos agradables, componiendo albaes para cantarlas a los pacientes vecinos, que aun sobre no ser muchas veces de su agrado, tenían que celebrar como los demás oyentes las intencionadas agudezas que se lanzaban al aire acompañadas (eso sí) de una buena rondalla». 2.4.