gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: El PCI és experimentat com a vivència: les tècniques d'elaboració artesanal de la ceràmica es poden experimentar sensorialment, gràcies a les diferents activitats de promoció de l'ofici que fan tant els tallers locals com el Museu de Cantereria.
Español: El PCI es experimentado como vivencia: las técnicas de elaboración artesanal de la cerámica se pueden experimentar sensorialmente, gracias a las diferentes actividades de promoción del oficio que hacen tanto los talleres locales como el Museu de Cantereria.
Valencià: El PCI està interconnectat amb la dimensió material de la cultura: les peces elaborades pels canterers conformen la dimensió material d'aquest patrimoni.
Español: El PCI está interconectado con la dimensión material de la cultura: las propias piezas elaboradas por los alfareros conforman la dimensión material de este patrimonio.
Valencià: El PCI es desenvolupa en el temps present: la cantereria continua viva, de manera que no es reprodueixen tècniques o elements que s'han perdut.
Español: El PCI se desarrolla en el tiempo presente: la alfarería sigue viva, de forma que no se reproducen técnicas o elementos que se han perdido.
Valencià: No es tracta de recrear el passat, sinó que es pot mostrar el present, gràcies als canterers que encara mantenen l'ofici.
Español: No se trata de recrear el pasado, sino que se puede mostrar el presente, gracias a los alfareros que todavía mantienen el oficio.
Valencià: El PCI remet a la biografia particular i a la col·lectiva: els botijons com a record de la infància, o bé de la societat preindustrial, és una part indissoluble de la interpretació que es fa de la cantereria tradicional.
Español: El PCI remite a la biografía particular y a la colectiva: los botijons como recuerdo de la infancia, o bien de la sociedad preindustrial es una parte indisoluble de la interpretación que se hace de la alfarería tradicional.
Valencià: El PCI està imbricat en les formes de vida: la ceràmica continua formant part de la vida de l'ésser humà, a pesar de la introducció massiva del plàstic.
Español: El PCI está imbricado en las formas de vida: la cerámica sigue formando parte de la vida del ser humano, a pesar de laintroducción masiva del plástico.
Valencià: El PCI no admet còpia: els botijons d'Agost, que fan l'aigua fresca, tenen unes característiques pròpies que els fan únics, sense la possibilitat de reproduir-los, precisament per l'argila amb què estan fets.
Español: El PCI no admite copia: los botijons de Agost, que hacen el agua fresca, tienen unas características propias que los hacen únicos, sin la posibilidad de reproducirlos, precisamente por la arcilla con que están hechos.
Valencià: El PCI és vulnerable: la possibilitat de desaparició de l'ofici és evident, ja que només queden uns quants tallers que treballen habitualment el fang blanc local.
Español: El PCI es vulnerable: la posibilidad de desaparición del oficio es evidente, puesto que solo quedan unos cuántos talleres que trabajan de forma habitual el barro blanco local.
Valencià: En una generació es corre el perill que la manca de relleu generacional aboque la cantereria tradicional d'Agost a la seua fi com a activitat econòmica.
Español: En una generación se corre el peligro que la carencia de relevo generacional aboque la alfarería tradicional de Agost a su final como actividad económica.
Valencià: La cantereria tradicional no es podria entendre només amb les tècniques i la destresa assolida pels artesans, sinó que hi ha un altre element fonamental, com és l'argila.
Español: La alfarería tradicional no se podría entender solo con las técnicas y la destreza lograda por los artesanos, sino que hay otro elemento fundamental, como es la arcilla.
Valencià: En efecte, la principal matèria primera de la cantereria tradicional d'Agost és el fang blanc local, que s'obté de les diferents canteres que hi podem trobar, especialment a la lloma de la Beata i en l'àrea coneguda com a Terrer dels Pobres.
Español: En efecto, la principal materia prima de la alfarería tradicional de Agost es el barro blanco local, que se obtiene de las diferentes canteras que podemos encontrar, especialmente en la Loma de la Beata y en el área conocida como «Terruño de los pobres».
Valencià: Es tracta d'una cantera comunal, a la qual qualsevol canterer pot acudir per tal d'extraure argila per a l'elaboració de les peces de ceràmica.
Español: Se trata de una cantera comunal, a la que cualquier alfarero puede acudir para extraer arcilla para la elaboración de las piezas de cerámica.
Valencià: L'extracció d'argila de la zona del Terrer dels Pobres i de la lloma de la Beata ha sigut una constant des de fa segles, no documentada textualment, però sí mitjançant els testimonis orals.
Español: La extracción de arcilla de la zona del Terruño de los pobres y de la Loma de la Beata ha sido una constante desde hace siglos, no documentada textualmente, pero sí mediante los testigos orales.
Valencià: Per tant, és evident que la cantereria tradicional d'Agost és un element molt important del patrimoni cultural immaterial valencià.
Español: Por lo tanto, es evidente que la alfarería tradicional de Agost es un elemento muy importante del patrimonio cultural inmaterial valenciano.
Valencià: I, per tal que els artesans puguen elaborar les seues peces, és absolutament imprescindible comptar amb la dimensió material del patrimoni intangible.
Español: Y para que los artesanos puedan elaborar sus piezas, es absolutamente imprescindible contar con la dimensión material del patrimonio intangible.
Valencià: En el cas que ens ocupa, a banda de les instal·lacions o els elements utilitzats per a modelar els objectes, l'argila és fonamental.
Español: En el supuesto de que nos ocupa, además de las instalaciones o los elementos utilizados en para modelar los objetos, la arcilla es fundamental.
Valencià: La cantereria d'Agost, els seus botijons, que són el producte més conegut, no hauria tingut la importància que va obtindre en el seu moment, ni seria una senya d'identitat del poble d'Agost, si no fora per la matèria primera amb què estan fets.
Español: La alfarería de Agost, sus botijons, que son el producto más conocido, no habría tenido la importancia que obtuvo en su momento, ni sería una señal de identidad del pueblo de Agost si no fuera por la materia prima con que están hechos.
Valencià: L'argila blanca local, molt porosa, confereix a les peces elaborades pels canterers unes característiques que identifiquen clarament la cantereria d'Agost. 4.2.
Español: la arcilla blanca local, muy porosa, confiere a las piezas elaboradas por los alfareros, de unas características que identifican claramente a la alfarería de Agost. 4.2.
Valencià: Els oficis tradicionals associats a la cantereria d'Agost La cantereria d'Agost es va convertir en una indústria no només pel volum de producció, sinó també per l'especialització del treball dins dels obradors.
Español: Los oficios tradicionales asociados a la alfarería de Agost La alfarería de Agost se convirtió en una industria no solo por el volumen de producción, sino también por la especialización del trabajo dentro de los obradores.
Valencià: Hui en dia, en molts tallers trobem només una persona, que és l'encarregada de dur a terme tot el procés d'elaboració, des de la preparació del fang a l'elaboració al torn i la cocció.
Español: A día de hoy, en muchos talleres encontramos solo una persona, que es la encargada de llevar a cabo todo el proceso de elaboración, desde la preparación del barro a la elaboración al torno y la cocción.
Valencià: Malauradament, aquest és un símptoma de mala salut per a aquests tallers, que es veuen amb moltes dificultats per a ser competitius i oferir serveis de qualitat amb un horari d'obertura estable.
Español: Desgraciadamente, este es un síntoma de mala salud para estos talleres, que se ven con muchas dificultades para ser competitivos y ofrecer servicios de calidad con un horario de apertura estable.
Valencià: Quant als oficis tradicionals, la cantereria donava faena a molta gent al poble d'Agost, fins al punt de convertir-se en la principal activitat econòmica del municipi entre finals del segle XIX i mitjans de la centúria següent.
Español: En cuanto a los oficios tradicionales, la alfarería daba trabajo a mucha gente en el pueblo de Agost, hasta el punto de convertirse en la principal actividad económica del municipio entre finales del siglo XIX y medios de la siguiente centuria.
Valencià: Veurem, a continuació, breument, alguns dels oficis vinculats a la cantereria al poble d'Agost, que inclou l'abastiment de matèries primeres, l'elaboració mateixa als obradors i la venda als diferents mercats als quals arribaven els productes locals. 4.2.1.
Español: Veremos a continuación, de forma breve, algunos de los oficios vinculados a la alfarería en el pueblo de Agost, que incluye el abastecimiento de materias primas, la propia elaboración en los obradores y la venta a los diferentes mercados a los que llegaban los productos locales. 4.2.1.
Valencià: Carreters Eren els encarregats de transportar les matèries primeres necessàries per al bon funcionament de les cantereries.
Español: Carreteros Eran los encargados de transportar las materias primas necesarias para el buen funcionamiento de las alfarerías.
Valencià: Carrejaven l'argila des dels terrers, la llenya des de la serra del Ventós o des del Maigmó, així com l'aigua des de la font de l'Abeurador.
Español: Cargaban la arcilla desde los terruños, la leña desde la sierra del Ventós o desde el Maigmó, así como el agua desde la Fuente del Abrevadero.
Valencià: Com que no estaven adscrits a una cantereria en concret, treballaven per a aquelles que demanaven els seus serveis.
Español: Como que no estaban adscritos a una alfarería en concreto, trabajaban para aquellas que demandaban sus servicios.
Valencià: Actualment, aquest ofici ha desaparegut, ja que els tallers només necessiten extraure argila una vegada a l'any, de manera que es contracten els serveis d'una màquina retroexcavadora i un camió, que porten la matèria primera a la cantereria. 4.2.2.
Español: Actualmente, este oficio ha desaparecido, puesto que los talleres solo necesitan extraer arcilla una vez en el año, de forma que se contrata los servicios de una máquina retro-excavadora y un camión, que llevan la materia prima a la alfarería. 4.2.2.
Valencià: Coladors i pastadors Les persones encarregades de colar el fang (mesclar amb aigua fins que s'obté la plasticitat adequada), eren conegudes com a «coladors» o «colaors».
Español: Coladores y amasadores Las personas encargadas de colar el barro (mezclar con agua hasta que se consiga la plasticidad adecuada), eran conocidas como «coladores» o «colaors».
Valencià: Generalment, s'encarregaven de diverses funcions dins de les cantereries.
Español: Generalmente, se encargaban de varias funciones dentro de las alfarerías.
Valencià: Hui dia, la figura del colador la trobem al taller de Juan Pedro Mollá, on un assistent o peó fa diferents tasques per a ajudar el mestre canterer.
Español: A día de hoy la figura del colador la encontramos al taller de Juan Pedro Mollá, donde un asistente o peón realiza diferentes tareas para ayudar al maestro alfarero.
Valencià: En la resta de tallers, són els mateixos canterers els qui colen el fang i hi afegeixen la sal (pastar).
Español: En el resto de talleres, son los propios alfareros quienes cuelan el barro y añaden la sal (amasar).
Valencià: El pastador és una xicoteta habitació on es guarda el fang i on se li afegeix la sal abans de passar-la per la pellera.
Español: El amasador es una pequeña habitación donde se guarda el barro y donde se le añade la sal antes de pasarla por la pellera.
Valencià: Antigament, la sal s'afegia manualment i es mesclava (pastava) amb els peus.
Español: Antiguamente, la sal se añadía de forma manual y se mezclaba (amasaba) con los pies.
Valencià: Aquesta era una tasca molt incòmoda i pesada, a partir de la qual es va encunyar l'expressió «ves a pastar fang» quan algú destorbava. 4.2.3.
Español: Esta era una tarea bastante incómoda y pesada, de aquí que se acuñara la expresión «ve a amasar barro» cuando alguien estorbaba. 4.2.3.
Valencià: Les peones Generalment, la imatge que tenim en l'imaginari col·lectiu és el del canterer, home, que treballa al torn i modela les peces.
Español: Las peonas Generalmente la imagen que tenemos en el imaginario colectivo es la del alfarero, hombre, que trabaja al turno y modela las piezas.
Valencià: No obstant això, es tracta d'una imatge parcial, que no contempla l'equip de gent necessari per a elaborar una peça de cantereria tradicional al volum que tenien els tallers d'Agost durant la segona meitat del segle XIX i fins ben entrat el segle XX.
Español: Sin embargo, se trata de una imagen parcial, que no contempla el equipo de gente necesario para elaborar una pieza de alfarería tradicional al volumen que se consiguió a los talleres de Agost durante la segunda mitad del siglo XIX y hasta muy entrado el siglo XX.
Valencià: La figura de les dones que feien tasques complementàries i que formaven una parella amb el mestre canterer va ser reivindicada per l'etnòloga alemanya Ilse Schütz en diferents obres.
Español: La figura de las mujeres que realizaban tareas complementarias y que formaban una pareja con el maestro alfarero fue reivindicada por la etnóloga alemana Ilse Schütz en diferentes obras.
Valencià: Recentment, s'han elaborat materials audiovisuals que posen en relleu el paper de la dona en el desenvolupament de la cantereria local.
Español: Recientemente se han elaborado materiales audiovisuales poniendo de relevo el papel de la mujer en el desarrollo de la alfarería local.
Valencià: Igualment, es va obrir al públic la plaça de les Peones, davant de l'entrada principal del Museu de Cantereria.
Español: Igualmente, se abrió al público la plaza de las Peonas, ante la entrada principal del Museu de Cantereria.
Valencià: La plaça està presidida per un monument que representa la figura femenina i el treball fet en els tallers locals.
Español: La plaza está presidida por un monumento que representa la figura femenina y el trabajo realizado en los talleres locales.
Valencià: L'escultura és obra dels ceramistes Roque Martínez i Carmen de la Fuente, a partir del disseny d'escolars locals, centrat en la figura d'una dona que sosté sobre el cap un cànter xato (culona), típic de la cantereria local.
Español: La escultura es obra de los ceramistas Roque Martínez i Carmen de la Fuente, a partir de los diseños de escolares locales, centrado en la figura de una mujer que sostiene sobre el jefe un cántaro chato (culona) típico de la alfarería local.
Valencià: Es tracta d'una escultura feta amb gres, amb un pes aproximat de tona i mitja.
Español: Se trata de una escultura hecha con gres, con un peso aproximado de tonelada y media.
Valencià: A més a més, la placa que indica el nom de la plaça està elaborada pels ceramistes Emili Boix i Empar Núñez.
Español: Además, la placa que indica el nombre de la plaza está elaborada por los ceramistas Emili Boix i Empar Núñez.
Valencià: En el panell ceràmic es representen les tasques principals de les peones en la cantereria local, com preparar la pella, traure les peces al sol o carregar i descarregar el forn. 4.2.4.
Español: Al panel cerámico se representan las tareas principales de las peonas a la alfarería local, como preparar la pella, sacar las piezas al sol o cargar y descargar el horno. 4.2.4.
Valencià: Els canterers El canterer és l'encarregat de modelar les peces en el torn, en funció del tipus i de la grandària.
Español: Los alfareros El alfarero es el encargado de modelar las piezas en el torno, en función del tipo y tamaño.
Valencià: Generalment, es treballava per encàrrec.
Español: Generalmente se trabajaba bajo encargo.
Valencià: Des de la dècada de 1940, amb la nova normativa laboral, s'aplica la consideració d'oficial de primera i oficial de segona, en funció de l'experiència al torn de cada treballador.
Español: Desde la década de 1940, con la nueva normativa laboral, se aplica la consideración de oficial de primera y oficial de segunda, en función de la experiencia al torno de cada trabajador.
Valencià: Amb la crisi de l'ofici i la minva de mà d'obra als tallers, els canterers han hagut de diversificar les seues funcions dins del sistema productiu.
Español: Con la crisis del oficio y la mengua de mano de obra a los talleres, los alfareros han tenido que diversificar sus funciones dentro del sistema productivo.
Valencià: Si, abans, eren els encarregats de tornejar, sent assistits per les peones, actualment, en la gran majoria dels casos, han de preparar-se ells mateixos les pelles, acostar-se el material, així com traure i entrar l'obra perquè agafe consistència al sol.
Español: Si antes eran los encargados de tornear, siendo asistidos por las peonas, actualmente en su gran mayoría, tienen que prepararse ellos mismos les pelles, acercarse el material así como sacar y entrar la obra para que coja consistencia al sol.
Valencià: És a dir, que bona part del paper que feien abans les peones, el duen a terme actualment els canterers mateixos. 4.2.5.
Español: Es decir, que buena parte del papel que hacían antes las peonas, lo llevan a cabo actualmente los propios alfareros. 4.2.5.
Valencià: Enfornadors/desenfornadors Una vegada les peces estaven seques, després d'haver-se deixat un temps al secador, es podien carregar al forn, per a començar el procés de cocció.
Español: Enfornadors/desenfornadors Una vez las piezas estaban secas, después de haberse dejado un tiempo al secador, se podían cargar al horno, para empezar el proceso de cocción.
Valencià: L'enfornador era l'encarregat de col·locar una per una les peces dins del forn.
Español: El enfornador era el encargado de colocar una por una las piezas dentro del horno.
Valencià: Habitualment, estava assistit per una persona o grup de persones que li acostaven «l'obra» per tal de no moure's del forn.
Español: Habitualmente estaba asistido por una persona o grupo de personas que le acercaban «la obra» para no moverse del horno.
Valencià: La mateixa persona que enfornava solia ser qui desenfornava, és a dir, desmuntava el conjunt de peces.
Español: La misma persona que horneaba, solía ser quién desenfornava, es decir, desmontaba el conjunto de piezas.
Valencià: En aquest cas, hi havia un grup de persones, generalment peones, que rebien les peces que el desenfornador anava retirant, i elles les duien per a guardar-les a les coves, per a posteriorment vendre-les. 4.2.6.
Español: En este caso, había un grupo de personas, generalmente peonas, que recibían las piezas que el desenfornador iba retirando, y ellas las llevaban para guardarlas a las cuevas, para su posterior venta. 4.2.6.
Valencià: Cremadors Les persones encarregades de la cocció eren conegudes com a «cremadors» o «cremaors».
Español: Cremaors Las personas encargadas de la cocción eran conocidas como cremadors o cremaors.
Valencià: Es tractava de persones especialitzades en el procés, que el coneixien bé i es dedicaven quasi en exclusiva a cremar.
Español: Se trataba de personas especializadas en el proceso, que lo conocían bien y se dedicaban casi en exclusiva a quemar.
Valencià: En la major part dels casos, eren persones que no treballaven només per a una fàbrica, sinó que anaven allà on requerien els seus serveis.
Español: En la mayor parte de los casos, eran personas que no trabajaban solo para una fábrica, sino que iban allá donde se pedía por sus servicios.
Valencià: La cocció és un procés lent, de manera que devien fer torns per tal de cobrir els quasi cinc dies que dura el templat i la cocció pròpiament dita.
Español: La cocción es un proceso lento, de forma que debían de hacer turnos para cubrir los casi cinco días que dura el templat y la cocción propiamente dicha.
Valencià: Els cremadors devien estar permanentment al costat del forn, controlant que la cocció transcorreguera satisfactòriament i no hi haguera cap problema.
Español: Los cremadors debían de estar permanentemente junto al horno, controlando que la cocción transcurriera satisfactoriamente y no hubiera ningún problema.
Valencià: Actualment, la figura del cremador ha desaparegut, ja que les coccions es fan en forns de gas propà o gasoli. 4.2.7.
Español: Actualmente la figura del cremador ha desaparecido, puesto que las cocciones se realizan en hornos de gas propano o gasoleo. 4.2.7.
Valencià: Agents comercials Durant l'últim terç del segle XIX, alguns canterers van marxar a Algèria per tal de fer negoci, aprofitant els acords comercials entre Espanya i França, potència colonial a la qual pertanyia Algèria.
Español: Agentes comerciales Durante el último tercio del siglo XIX algunos alfareros marcharon en Argelia para hacer negocio, aprovechando los acuerdos comerciales entre España y Francia, potencia colonial a la que pertenecía Argelia.
Valencià: L'arxiu del Museu de Cantereria recull documentació comptable, així com correspondència entre els agents comercials establits al nord d'Àfrica i els tallers locals.
Español: El archivo del Museu de Cantereria recoge documentación contable, así como correspondencia entre los agentes comerciales afincados en el norte de África y los talleres locales.
Valencià: L'existència de persones especialitzades en la distribució de les mercaderies a les quals recorrien els obradors artesanals va facilitar l'exportació dels productes d'Agost, la qual cosa feia innecessari que els canterers mateixos es desplaçaren a vendre'ls a l'altra banda de l'estret de Gibraltar.
Español: La existencia de personas especializadas en la distribución de las mercancías a quienes recorrían los obradores artesanales facilitó la exportación de los productos de Agost, haciendo innecesario que los propios alfareros se desplazaron a venderlos a la otra parte del Estrecho de Gibraltar.
Valencià: En l'actualitat, els agents comercials, com es coneixien a començaments del segle XX, que feien d'intermediaris entre els productors i els clients, han desaparegut.
Español: Actualmente, los agentes comerciales como se conocían a comienzos del siglo XX, que hacían de intermediarios entre los productores y los clientes, han desaparecido.
Valencià: Les cantereries actuals es mouen en un mercat completament diferent, no només en la venda en gros, sinó també al detall, fins i tot en la venda en línia.
Español: Las alfarerías actuales se mueven en un mercado completamente diferente, no solo en la venta al por mayor, sino también al por menor, incluso en la venta en línea.
Valencià: L'abastiment de materials per a la cantereria tradicional 5.1.
Español: El abastecimiento de materiales para la alfarería tradicional 5.1.
Valencià: La llenya L'abastiment de combustible per a fer funcionar els forns de ceràmica es nodria de les serres de l'entorn, fonamentalment la serra del Ventós i el Maigmó.
Español: La leña El abastecimiento de combustible para hacer funcionar los hornos de cerámica se nutría de las sierras del entorno, fundamentalmente la Sierra del Ventós y el Maigmó.
Valencià: Per a fer funcionar el forn es necessitava llenya, però també l'herba baixa, que formava el que els cremadors anomenen botges.
Español: Para hacer funcionar el horno se necesitaba leña, pero también la hierba baja, formando el que los cremadors denominan boges.
Valencià: Tot el combustible vegetal era transportat pels carreters, que, tal com s'ha comentat anteriorment, treballaven per a diferents tallers. 5.2.
Español: Todo el combustible vegetal era transportado por los carreteros que, tal como se ha comentado anteriormente, trabajaban para diferentes talleres. 5.2.
Valencià: L'aigua L'aigua és un bé molt preuat a Agost, a causa d'una pluviometria escassa al llarg de l'any.
Español: El agua El agua es un bien muy preciado en Agost, a causa de una pluviometría escasa a lo largo del año.
Valencià: Comptem amb el curiós testimoni de Josep Cavanilles, que, a finals del segle XVIII, s'estranyava i es meravellava que els llauradors d'Agost eixien a correcuita dels masos, en veure que plovia, per tal de portar l'aigua de pluja als bancals per a regar.
Español: Contamos con el curioso testigo de Joseph Cavanilles, quién a finales del siglo XVIII se extrañaba y se maravillaba que los labradores de Agost salían deprisa y corriendo de los mases al ver que llovía, para llevar el agua de lluvia a los bancales para regar.