gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: València, 3 de juny de 2020.
Español: València, 3 de junio de 2020.
Valencià: Entorns de protecció Denominació Assuts de Mutxamel i de Sant Joan del terme municipal de Mutxamel.
Español: Entornos de protección Denominación Azudes de Mutxamel y de Sant Joan del término municipal de Mutxamel.
Valencià: Introducció L'horta d'Alacant és un dels secans regats més interessants del llevant peninsular, sent un dels pilars històrics on ha descansat la societat alacantina.
Español: Introducción La Huerta de Alicante es uno de los secanos regados más interesantes del levante peninsular, siendo uno de los pilares históricos donde ha descansado la sociedad alicantina.
Valencià: La base del funcionament d'aquesta horta ha sigut el sistema de séquies i el repartiment de les seues aigües, que funcionen des d'època musulmana, dels quals el municipi de Mutxamel conserva en el llit del riu Montnegre o Sec les capçaleres d'aquesta xarxa de regs, que són l'Assut Vell o de Mutxamel, el Nou, de Sant Joan o del Gualeró, i el del Campello, vertaderes joies de l'arquitectura hidràulica.
Español: La base del funcionamiento de esta huerta ha sido el sistema de acequias y el reparto de sus aguas, que funcionan desde época musulmana, de los cuales el municipio de Mutxamel conserva en el cauce del río Montnegre o Sec las cabeceras de esta red de riegos, que son el Assut Vell o de Mutxamel, el Nou, de Sant Joan o del Gualeró, y el del Campello, verdaderas joyas de la arquitectura hidráulica.
Valencià: Aquest embassament i els assuts localitzats aigües avall van compondre un singular sistema hidràulic sistemàticament sotmés als vaivens de la meteorologia.
Español: Este embalse y los azudes localizados aguas abajo compusieron un singular sistema hidráulico sistemáticamente sometido a los vaivenes de la meteorología.
Valencià: Són fruit sens dubte de la resposta d'una societat hàbil que de l'escassetat d'aigua va fer virtut i va resoldre aquesta problemàtica amb unes construccions que optimitzen el seu ús, i que han deixat una empremta no només física, sinó també cultural i social.
Español: Son fruto sin duda de la respuesta de una sociedad hábil que de la escasez de agua hizo virtud y resolvió esta problemática con unas construcciones que optimizan su uso, dejando una huella no solo física, sino también cultural y social.
Valencià: Si la presa de Tibi té importància cabdal com a peça d'arquitectura hidràulica, pel que va suposar en la tècnica constructiva durant segles, els tres assuts o preses menors no li van a la saga.
Español: Si la presa de Tibi tiene importancia capital como pieza de arquitectura hidráulica, por lo que supuso en la técnica constructiva durante siglos, los tres azudes o presas menores no van a la zaga.
Valencià: El riu Montnegre naix en la Foia de Castalla i desemboca en el municipi del Campello, rebent diversos noms durant el seu recorregut.
Español: El río Montnegre nace en la Hoya de Castalla y desemboca en el municipio de El Campello, recibiendo diversos nombres durante su recorrido.
Valencià: En el seu naixement, pròxim a Castalla i fins al pantà de Tibi, es denomina riu Verd.
Español: En su nacimiento, próximo a Castalla y hasta el pantano de Tibi, se le denomina río Verde.
Valencià: Aigües avall de la presa, creuant el terme de Xixona, va encaixonat per terres fosques que li donen nom com a riu Montnegre.
Español: Aguas abajo de la presa, cruzando el término de Xixona, va encajonado por tierras oscuras que le dan nombre como río Montnegre.
Valencià: Rep les aigües del barranc de Xixona i ja en terme de Mutxamel, passats els assuts, es denomina riu Sec, fent al·lusió a un llit sense aigua durant molts mesos a l'any i que quasi sempre només en porta en època de pluges torrencials.
Español: Recibe las aguas del barranco de Xixona y ya en término de Mutxamel, pasados los azudes, se denomina río Seco, haciendo alusión a un cauce sin agua durante muchos meses al año y que casi siempre solo la lleva en época de lluvias torrenciales.
Valencià: Perquè els assuts estigueren nets i en condicions crearen l'ofici d'assuter, amb les funcions de cuidar l'assut, distribuir l'aigua a les diferents séquies i avisar quan venia l'aiguaüt, és a dir l'aigua d'avinguda del riu.
Español: Para que los azudes estuvieran limpios y en condiciones se creó el oficio de azudero, con las funciones de cuidar el azud, distribuir el agua a las distintas acequias y avisar cuando venia el aiguaüt, es decir el agua de avenida del río.
Valencià: Els assuters eren empleats del Sindicat de Reg, pujaven tots els mesos al pantà de Tibi, prenien mesures del nivell de l'aigua i anaven fins a l'oficina d'Alacant a comunicar-les.
Español: Los azuderos eran empleados del Sindicato de Riego, subían todos los meses al pantano de Tibi, tomaban medidas del nivel del agua e iban hasta la oficina de Alicante a dar parte.
Valencià: Aquest ofici d'assuter es transmetia per herència de pares a fills.
Español: Este oficio de azudero se transmitía por herencia de padres a hijos.
Valencià: Quan baixava l'avinguda del riu, és a dir, l'aiguaüt, des del pantà de Tibi es disparaven uns tirs d'escopeta i es tocava la campana de l'ermita i el ressò del riu transportava el senyal.
Español: Cuando bajaba la avenida del río, es decir, el aiguaüt, desde el pantano de Tibi se disparaban unos tiros de escopeta y se tocaba la campana de la ermita y el eco del río transportaba la señal.
Valencià: Un home que vivia en el Riuet de Montnegre quan sentia els tirs pujava a l'ermita del Xapitell i tocava la campana.
Español: Un hombre que vivía en el Riuet de Montnegre cuando escuchaba los tiros subía a la ermita del Xapitell y tocaba la campana.
Valencià: El que estava de guàrdia al Pantanet tocava una botzina i quan l'escoltaven tocaven la campana de l'ermita de Montserrat.
Español: El que estaba de guardia en el Pantanet tocaba una bocina y cuando la escuchaban tocaban la campana de la ermita de Montserrat.
Valencià: La vida de l'assut és fruit d'una successió d'arranjaments, de reconstruccions i de projectes, uns superposats a uns altres.
Español: La vida del azud es fruto de una sucesión de arreglos, de reconstrucciones y de proyectos unos superpuestos a otros.
Valencià: Es tracta d'un mur rectilini la longitud del qual és de 46 metres; té una amplària constant de secció corba en forma de monticle, des de la coronació a l'extrem situat aigües avall arriba a fer 9,5 metres amb una altura de 3,40.
Español: Se trata de un muro rectilíneo cuya longitud es de 46 metros; tiene una anchura constante en sección curva en forma de montículo, desde la coronación al extremo situado aguas abajo alcanza los 9,5 metros con una altura de 3,40.
Valencià: La part situada aigües amunt es troba reblida de tarquim.
Español: La parte situada aguas arriba se encuentra rellena de tarquines.
Valencià: Probablement el nucli de la presa és de pedra en forma de maçoneria, revestida exteriorment per obra de carreus disposats en filades paral·leles al sentit longitudinal.
Español: Probablemente el núcleo de la presa sea de piedra en forma de mampostería, revestida exteriormente por sillería dispuesta en hiladas paralelas al sentido longitudinal.
Valencià: Presenta un ressalt en el coronament amb pilars encastats cada dos metres, compostos per un sol carreu de 40 per 40 cm i un metre d'alt, amb ranures per a encaixar-hi taules de fusta o comportes.
Español: Presenta un recrecimiento en la coronación con pilares empotrados cada dos metros, compuestos por un solo sillar de 40 por 40 cm y un metro de altura, con ranuras para encajar tablas de madera o tablachos.
Valencià: Aquest assut, situat en la partida de l'Almaina, és la presa menor més antiga de les tres.
Español: Este azud situado en la partida de L'Almaina, es la presa menor más antigua de las tres.
Valencià: Molts investigadors pensen que va ser construïda en el segle XIII, encara que anteriorment pogué existir una presa d'arc de mig punt d'origen romà.
Español: Muchos investigadores piensan que fue construida en el siglo XIII, aunque anteriormente pudo existir una presa de arco de medio punto de origen romano.
Valencià: Realment, les primeres dades documentals que es conserven sobre la seua existència daten de finals del segle XV però, a partir del segle XVI, es troben referències més concretes en els textos de Pascual Madoz i Antoni Josep Cavanilles, sense oblidar el detallat estudi de les fonts escrites que ha realitzat Armando Alberola a la fi del segle XX.
Español: Realmente, los primeros datos documentales que se conservan sobre su existencia datan de finales del siglo XV pero, a partir del siglo XVI, se encuentran referencias más concretas en los textos de Pascual Madoz y Antonio José Cavanilles, sin olvidar el detallado estudio de las fuentes escritas que ha realizado Armando Alberola a finales del siglo XX.
Valencià: Com a documents a assenyalar, trobem com en 1578 la ciutat d'Alacant pensava alçar un nou assut, encara que es va decidir que urgia més retocar l'existent, alçant la paret i reforçant-lo pels extrems.
Español: Como documentos a señalar, encontramos como en 1578 la ciudad de Alicante pensaba levantar un nuevo azud aunque se decidió que urgía más retocar el existente, alzando la pared y reforzándolo por los extremos.
Valencià: A la tardor de 1590, una gran avinguda va arruïnar en gran manera aquesta presa menor i va afectar la séquia del Consell.
Español: En otoño de 1590, una gran avenida arruinó en gran medida esta presa menor y afectó a la acequia del Consell.
Valencià: A principis de segle XVIII, el capítol alacantí va voler novament realitzar obres de millora en aquest assut i van encarregar la redacció dels capítols per a l'arrendament de les obres, adjudicades en 1712.
Español: A principios de siglo XVIII, el cabildo alicantino quiso nuevamente realizar obras de mejora en este azud y encargaron la redacción de los capítulos para el arriendo de las obras, adjudicadas en 1712.
Valencià: Cavanilles qui ens descriga aquesta obra hidràulica com «un largo murallón que en arco atraviesa el río, consta de sillares hasta el grueso capaz de resistir las furiosas avenidas».
Español: Cavanilles quien nos describa esta obra hidráulica como «un largo murallón que en arco atraviesa el río, consta de sillares hasta el grueso capaz de resistir las furiosas avenidas».
Valencià: Encara que la presa degué quedar perfectament reformada, no va poder suportar les diverses riuades esdevingudes a la fi del segle XVIII, com l'avinguda d'agost de 1789, que va trencar els assuts de Mutxamel i de Sant Joan i va inutilitzar la séquia Major omplint-la amb els arrossegaments, o l'avinguda de setembre de 1793 que va arrancar l'assut i la seua casamata i arrasà camps i camins.
Español: Aunque la presa debió quedar perfectamente reformada, no pudo soportar las diversas riadas acaecidas a finales del siglo XVIII como la avenida de agosto de 1789 que rompió los azudes de Mutxamel y de Sant Joan e inutilizó la acequia Mayor al rellenarla con los arrastres, o la avenida de septiembre de 1793 que arrancó el azud y su casamata arrasando campos y caminos.
Valencià: Després d'anys de discussió sobre qui havia de fer-se càrrec de les despeses de les reparacions, una Ordre reial de 1797 establia un repartiment per tèrcies ?una tercera part corresponia a la Reial Hisenda i les dues restants als interessats en el reg?.
Español: Tras años de discusión sobre quien debía correr con los gastos de las reparaciones, una Orden Real de 1797 establecía un reparto por tercias ?una tercera parte correspondía a la Real Hacienda y las dos restantes a los interesados en el riego?.
Valencià: L'execució del nou assut i l'arranjament de la séquia Major es realitzarien segons els plànols de l'arquitecte Vicent Gascó.
Español: La ejecución del nuevo azud y el arreglo de la acequia Mayor se realizarían según los planos del arquitecto Vicente Gascó.
Valencià: Així i tot, el 13 de març de 1802, el rei Carles IV aprovava uns nous plànols elaborats per Josep Cascant i el 14 d'agost el capítol de la ciutat d'Alacant es donava per assabentat que els preparatius per a començar estaven ultimats.
Español: Aun así, el 13 de marzo de 1802, el rey Carlos IV aprobaba unos nuevos planos elaborados por José Cascant y el 14 de agosto el cabildo de la ciudad de Alicante se daba por enterado de que los preparativos para comenzar estaban ultimados.
Valencià: La seua funció primigènia era recollir les aigües de les avingudes que depassaven el pantà i, una vegada assimilades a l'aigua vella, distribuir-les per al reg a Mutxamel, Tàngel i el Palamó, però el cabal actual és tan modest que es fa necessari acumular l'aigua en el denominat Pantanet.
Español: Su función primigenia era recoger las aguas de las avenidas que rebasaban el pantano para, una vez asimiladas al agua vieja, ser distribuidas para el riego en Mutxamel, Tángel y el Palamó, pero el caudal actual es tan modesto que se hace necesario acumular el agua en el denominado Pantanet.
Valencià: Aquest és un depòsit construït en 1842 i engrandit en 1847 que, actualment, fa les funcions de partidor, distribuint els cabals a les séquies.
Español: Este es un depósito construido en 1842 y agrandado en 1847 que, actualmente, hace las funciones de partidor, distribuyendo los caudales a las acequias.
Valencià: Fins als anys 30 del segle XX, aquest assut ha sigut mantingut i atés, normalment, pels assuters procedents del pantà de Tibi.
Español: Hasta los años 30 del siglo XX, este azud ha sido mantenido y cuidado, normalmente, por los azuderos procedentes del pantano de Tibi.
Valencià: Aquesta professió ha desaparegut amb la jubilació de Carlos «Sant Peret», el qual dues o tres vegades per setmana recorria el llit del riu vigilant i distribuint l'aigua.
Español: Esta profesión ha desaparecido con la jubilación de Carlos «Sant Peret», el cual dos o tres veces por semana recorría el lecho del río vigilando y distribuyendo el agua.
Valencià: Casamata de govern, casa de comportes de l'assut de Mutxamel: és contigua a l'extrem sud del mur de l'assut, aprofitant i assimilant en la seua fàbrica la de l'estrep de l'assut.
Español: Casamata de gobierno, casa de compuertas del azud de Mutxamel: es contigua al extremo sur del muro del azud, aprovechando y asimilando en su fábrica la del estribo del azud.
Valencià: Es tracta de sengles canalitzacions de sòl i parets planes realitzades en obra de carreus, cobertes per volta de mig canó seguit de carreus en aquelles parts que coincideixen amb mur de càrrega o camí en la part superior.
Español: Se trata de sendas canalizaciones de suelo y paredes planas realizadas en sillería, cubiertas por bóveda de medio cañón seguido de sillería en aquellas partes que coinciden con muro de carga o camino en la parte superior.
Valencià: L'entrada és única, i existeix una obertura amb arc rebaixat per a la comunicació lateral entre totes dues naus.
Español: La entrada es única, existiendo un vano con arco rebajado para la comunicación lateral entre ambas naves.
Valencià: Es desconeix la seua finalitat funcional, en la part del fons de cadascuna d'aquestes hi ha sengles emblemes.
Español: Se desconoce su finalidad funcional, en la parte del fondo de cada una de ellas hay sendos emblemas.
Valencià: Un reprodueix la imatge de la Santa Faç, el segon situat cap a l'interior de la nau recull els atributs de la crucifixió.
Español: Uno reproduce la imagen de la Santa Faz, el segundo situado hacia el interior de la nave recoge los atributos de la crucifixión.
Valencià: Sobre la paret del costat oposat, enfrontant amb els anteriors, n'hi ha un altre de similars característiques, igualment de tema religiós, representant en aquesta ocasió una imatge de la Verge.
Español: Sobre la pared del lado opuesto, enfrentando con los anteriores, hay otro de similares características, igualmente con tema religioso, representando en esta ocasión una imagen de la Virgen.
Valencià: El sistema de recollida d'aigües es completa amb un camí contigu a la façana principal, que facilita el pas cap a aquesta caseta de comportes, així com als sobreeixidors.
Español: El sistema de recogida de aguas se completa con un camino contiguo a la fachada principal, que facilita el paso hacia dicha caseta de compuertas, así como a los aliviaderos.
Valencià: Aquest camí té una tàpia que evita el perill de caiguda a l'estany contigu i compta amb dos desguassos realitzats en pedra calcària.
Español: Este camino tiene una tapia que evita el peligro de caída al estanque contiguo, contando con dos desagües realizados en piedra caliza.
Valencià: D'aquest arranca la séquia excavada en la roca que dona origen a la séquia Major de l'horta.
Español: De él arranca la acequia que excavada en la roca da origen a la acequia Mayor de la huerta.
Valencià: Existeix un sobreeixidor per a l'eliminació de l'aigua excedent, dotat d'un mecanisme de comportes de fusta, que permet retornar l'aigua sobrant al llit del riu una vegada passada la presa.
Español: Existe un aliviadero para la eliminación del agua excedente, dotado de un mecanismo de compuertas de madera, que permite devolver el agua sobrante al cauce del río una vez rebasada la presa.
Valencià: La caseta és de carreus coberta interiorment mitjançant volta de canó i exteriorment mitjançant coberta inclinada de dos vessants.
Español: La caseta es de piedra de sillería cubierta interiormente mediante bóveda de cañón y exteriormente mediante cubierta inclinada a dos aguas.
Valencià: Una segona séquia exterior a l'esmentada abans recorre en paral·lel l'estany, construïda en alt sobre pilars d'obra, arrebossada tota la fàbrica per morter de ciment.
Español: Una segunda acequia exterior a la antes mencionada recorre en paralelo el estanque, construida en lo alto sobre pilares de obra, revocada toda la fábrica por mortero de cemento.
Valencià: Entra l'aigua just per la cantonada de confluència entre la presa i les boques de presa d'aigua primitiva.
Español: Entra el agua justo por la esquina de confluencia entre la presa y las bocas de toma de agua primitiva.
Valencià: Tota aquesta construcció realitzada en els últims anys i el tub de canalització de l'aigua es consideren elements impropis al monument i al seu entorn.
Español: Toda esta construcción realizada en los últimos años, junto con el tubo de canalización del agua, se consideran elementos impropios al monumento y a su entorno.
Valencià: Passant les dues comportes de sobreeixidors, travessa la séquia Major fins a entrar en una conducció en mina que arriba fins al Pantanet, uns cinc-cents metres aigües avall.
Español: Pasado las dos compuertas de aliviaderos, cruza la acequia Mayor hasta entrar en una conducción en mina que llega hasta el Pantanet, unos quinientos metros aguas abajo.
Valencià: De planta rectangular, presenta al costat del costat sud un pati o corral realitzat amb posterioritat.
Español: De planta rectangular, presenta junto al lado sur un patio o corral realizado con posterioridad.
Valencià: El seu estat de conservació és ruïnós.
Español: Su estado de conservación es ruinoso.
Valencià: b) Assut de Sant Joan, Nou, del Pas de Busot o del Gualeró i construccions annexes a la séquia del Gualeró: és la presa menor situada en l'origen de la séquia del Gualeró.
Español: b) Azud de Sant Joan, Nou, del Pas de Busot o del Gualeró y construcciones anexas a la acequia del Gualeró: es la presa menor situada en el origen de la acequia del Gualeró.
Valencià: Tipològicament pertany a la disposició d'arc-volta, realitzada externament en carreus i nucli de maçoneria.
Español: Tipológicamente pertenece a la disposición de arco-bóveda, realizada externamente en sillería con núcleo de mampostería.
Valencià: Destaca aquesta obra per la perfecció del seu disseny i de la seua execució, sent un dels exemples més notables de presa corba del nostre territori.
Español: Destaca esta obra por la perfección de su diseño y de su ejecución, siendo uno de los ejemplos más notables de presa curva de nuestro territorio.
Valencià: Aquesta presa menor presenta una planta corba de 48 metres de corda i els seus paraments de carreus, verticals, tenen 7,35 metres d'alt per 3,60 metres de grossària, reforçat en els extrems per estreps.
Español: Esta presa menor presenta una planta curva de 48 metros de cuerda y sus paramentos de sillería, verticales, tienen 7,35 metros de alto por 3,60 metros de espesor, reforzado en los extremos por estribos.
Valencià: Està recrescut amb pilars de conglomerat d'1,20 metres d'alt entre els quals s'encastaven les fustes en unes ranures practicades en les cares laterals.
Español: Está recrecido con pilares de conglomerado de 1,20 metros de altura entre los cuales se engastaban los maderos en unas ranuras practicadas en las caras laterales.
Valencià: El vas de la presa està entarquimat, cosa que va obligar a recréixer-la a base de taulons recolzats en pilastres de pedra.
Español: El vaso de la presa está atarquinado lo que obligó a un recrecido a base de tablones apoyados en machones de piedra.
Valencià: En el llit, en la part baixa del parament sec, s'aprecien algunes foradades provocades per l'abocament de les aigües d'avinguda, que poden arribar a descalçar la roca sobre la qual s'assenta l'assut.
Español: En el cauce, en la parte baja del paramento seco se aprecian algunos socavones provocados por el vertido de las aguas de avenida, que pueden llegar a descalzar la roca sobre la que se asienta el azud.
Valencià: En la part de l'esquerra estan units amb un muret del mateix material i en la resta en canvi es presenten exempts.
Español: En la parte de la izquierda están unidos con un murete del mismo material y en el resto en cambio se presentan exentos.
Valencià: El cabal d'aigua retingut era desviat per una boquera anomenada el Gualeró cap a la séquia homònima, eix de la nova xarxa de regs.
Español: El caudal de agua retenido era desviado por una boquera llamada el Gualeró hacia la acequia homónima, eje de la nueva red de riegos.
Valencià: Disposat a continuació de l'assut, el tram inicial del Gualeró consisteix en un mur corb de maçoneria compactada amb argamassa en el qual es van obrir quatre obertures regulades per comportes de fusta per a desguassar l'excedent en cas d'avingudes i impedir que l'horta s'inundara.
Español: Dispuesto a continuación del azud, el tramo inicial del Gualeró consiste en un murallón curvo de mampostería compactada con argamasa en el que se abrieron cuatro vanos regulados por compuertas de madera para desaguar el excedente en caso de avenidas e impedir que la huerta se inundara.
Valencià: Un d'aquests és la solució del remat de la presa on una sèrie de diversos carreus són de majors dimensions que els altres, exactament comprén dues filades, per la qual cosa actua a manera de clau.
Español: Uno de ellos es la solución del remate de la presa donde una serie de varios sillares son de mayores dimensiones que los restantes, exactamente comprende dos hiladas por lo cual actúa a modo de llave.
Valencià: La casa que protegeix els mecanismes de les comportes estava en estat ruïnós, i actualment està rehabilitada.
Español: La casa que protege los mecanismos de las compuertas estaba en estado ruinoso, y actualmente está rehabilitada.
Valencià: Igualment els canals de pas d'aigua, amb murs realitzats en obra de carreus, es troben en bon estat de conservació.
Español: Igualmente los canales de paso de agua, cuyos muros están realizados en sillería, se encuentran en buen estado de conservación.
Valencià: Les obres de construcció d'un pont a menys de cinquanta metres de la presa ha sigut la causa de l'aterrament parcial d'aquestes boqueres.
Español: Las obras de construcción de un puente a menos de cincuenta metros de la presa ha sido la causa del aterramiento parcial de estos boqueros.
Valencià: Aquest assut se situa en les proximitats del pont existent en la carretera que uneix Sant Joan d'Alacant i Busot; d'ací que també siga conegut com a Assut Nou o del Pas de Busot.
Español: Este azud se sitúa en las proximidades del puente existente en la carretera que une Sant Joan d'Alacant y Busot; de ahí que también sea conocido como Assut Nou o del Pas de Busot.
Valencià: La seua construcció degué obeir al context d'ampliació de l'espai agrícola amb nous cultius en la Baixa Edat Mitjana.
Español: Su construcción debió obedecer al contexto de ampliación del espacio agrícola con nuevos cultivos en la Baja Edad Media.