gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Orígens històrics: creació de l'horta de la séquia del Comuner L'origen de la séquia del Comuner el trobem documentat en un privilegi del 10 d'abril de 1268 concedit pel rei Jaume I als musulmans de l'alqueria d'Aldaia per a prendre aigües de la séquia que corria al costat d'Alaquàs (actual séquia de Benàger), un espai de regadiu que ja existia abans de la conquesta cristiana.
Español: Orígenes históricos: creación de la huerta de la acequia del Comuner El origen de la acequia del Comuner lo encontramos documentado en un privilegio del 10 de abril de 1268 concedido por el rey Jaime I a los musulmanes de la alquería de Aldaia para tomar aguas de la acequia que corría junto a Alaquàs (actual acequia de Benàger), un espacio de regadío que ya existía antes de la conquista cristiana.
Valencià: (Traducció de l'original en llatí.
Español: (Traducción del original en latín.
Valencià: » Probablement van existir unes ordenances medievals o almenys uns costums de l'època musulmana que van regular tradicionalment l'horta del Comuner, a la qual fa referència el privilegi de 1268: «quos os antiquitus temporis sarracenorum fieri consuetum» (Sanchis Alfonso, 2003: 153).
Español: » Probablemente existieran unas ordenanzas medievales o por lo menos unas costumbres de la época musulmana que regularan tradicionalmente la huerta del Comuner, a la que hace referencia el privilegio de 1268: «quos os antiquitus temporis sarracenorum fieri consuetum» (Sanchis Alfonso, 2003: 153).
Valencià: Com és habitual en els tribunals consuetudinaris, hi ha molt pocs registres escrits, ja que les ordenances i normes adquireixen aquesta condició a força de la seua utilització reiterada, això és comú a tots aquests tipus de tribunals.
Español: Como es habitual en los tribunales consuetudinarios, hay muy pocos registros escritos, ya que las ordenanzas y normas adquieren esta condición a fuerza de su utilización reiterada, eso es común en todos estos tipos de tribunales.
Valencià: Però, pel que fa a la séquia del Comuner, tenim constància de les ordenances de 1589 i les ordenances 1747, que encara estaven en ús a mitjans del segle XIX i de les quals parlarem més avant.
Español: Sin embargo, por lo que respecta a la acequia del Comuner, tenemos constancia de las ordenanzas de 1589 y las ordenanzas 1747, que aún estaban en uso a mediados del siglo XIX y de las que hablaremos más adelante.
Valencià: Aquestes ordenances van ser elaborades en un temps en el qual ja s'havia consolidat la colonització feudal del camp aldaier.
Español: Estas ordenanzas fueron elaboradas en un tiempo en el que ya se había consolidado la colonización feudal del campo de Aldaia.
Valencià: Després de la conquesta de Jaume I, la conseqüència més notable de la colonització feudal d'Aldaia va ser, sens dubte, l'operació que va comportar la séquia del Comuner.
Español: Después de la conquista de Jaime I, la consecuencia más notable de la colonización feudal de Aldaia fue, sin duda, la operación que comportó la acequia del Comuner.
Valencià: Jaume I va crear el senyoriu de Quart de Poblet - Aldaia en la carta de poblament de 1244, en la qual va lliurar les dues poblacions al Monestir de Poblet a través del priorat de Sant Vicent de València, de manera que van quedar integrades sota una mateixa jurisdicció senyorial fins al segle XIX.
Español: Jaime I creó el señorío de Quart de Poblet - Aldaia en la carta puebla de 1244, en la que entregó las dos poblaciones al Monasterio de Poblet a través del priorato de San Vicente de València, de modo que quedaron integradas bajo una misma jurisdicción señorial hasta el siglo XIX.
Valencià: Segons l'historiador Ferran Esquilache (2007:78-87), l'anàlisi morfològica del sistema hidràulic de l'horta del Comuner revela que es tracta, amb total seguretat, d'un afegitó posterior al disseny original de Benàger, és a dir, d'una reestructuració parcial de l'espai hidràulic, que si bé parteix de l'antiga horta musulmana, se situa clarament en l'època posterior a la conquista de Jaume I per la regularitat geomètrica foral que tenen les parcel·les dels camps.
Español: Según el historiador Ferran Esquilache (2007:78-87), el análisis morfológico del sistema hidráulico de la huerta del Comuner revela que se trata, con total seguridad, de una añadidura posterior al diseño original de Benàger, es decir, de una reestructuración parcial del espacio hidráulico, que si bien parte de la antigua huerta musulmana, se sitúa claramente en la época posterior a la conquista de Jaime I por la regularidad geométrica foral que tienen las parcelas de los campos.
Valencià: El que caracteritza l'horta regada per la séquia del Comuner és el gran nombre de braços rectes i perpendiculars a la séquia mare, que segueixen el sentit pendent, amb molt poc d'espai entre un i l'altre braç, i això ha facilitat tot plegat que es forme un parcel·lari ortogonal, fàcilment mesurable i divisible.
Español: Lo que caracteriza la huerta regada por la acequia del Comuner es el gran número de brazos rectos y perpendiculares a la acequia madre, que siguen el sentido pendiente, con muy poco de espacio entre uno y el otro brazo, y eso ha facilitado en resumidas cuentas que se forme un parcelario perpendicular, fácilmente mensurable y divisible.
Valencià: El funcionament del Comuner, com s'ha dit, és independent de la resta del sistema de Quart-Benàger.
Español: El funcionamiento del Comuner, como se ha dicho, es independiente del resto del sistema de Quart-Benàger.
Valencià: La séquia principal comença al partidor del Comuner, que facilita l'entrada d'una huitena part de l'aigua de Benàger, i això permet la creació d'un sistema interior de distribució d'aigua per tandes diàries a través dels braços, que tornen a començar la setmana següent.
Español: La acequia principal empieza en el partidor del Comuner, que facilita la entrada de una octava parte del agua de Benàger, y eso permite la creación de un sistema interior de distribución de agua por tandas diarias a través de los brazos, que vuelven a empezar la semana siguiente.
Valencià: Aquest partidor està situat aproximadament al mateix lloc que el partidor previ de l'horta que Jaume I va reconéixer als andalusins d'Aldaia el 1268.
Español: Este partidor está situado aproximadamente en el mismo lugar que el partidor previo de la huerta que Jaime I reconoció a los hispanomusulmanes de Aldaia el 1268.
Valencià: Un fet que s'ha pogut comprovar amb la tècnica de la prospecció hidràulica és que la totalitat dels braços principals són molt estrets (aproximadament mig metre) i estan tots construïts d'argamassa o reforçats amb pedra seca, tot i que en temps més recents, sobre la base dels antics caixers d'argamassa, les boqueres s'han construït amb rajoles de formigó.
Español: Un hecho que se ha podido comprobar con la técnica de la prospección hidráulica es que la totalidad de los brazos principales son muy estrechos (aproximadamente medio metro) y están todos construidos de argamasa o reforzados con piedra seca, aunque en tiempos más recientes, sobre la base de los antiguos cajeros de argamasa, las boqueras se han construido con ladrillos de hormigón.
Valencià: b) Evolució històrica / modificacions La séquia del Comuner es va crear durant la Baixa Edat Mitjana i l'Edat Moderna, que és quan es van elaborar les ordenances de 1589 i 1747.
Español: b) Evolución histórica / modificaciones La acequia del Comuner se creó durante la Baja Edad Media y la Edad Moderna, que es cuando se elaboraron las ordenanzas de 1589 y 1747.
Valencià: Segons l'historiador Ferran Esquilache, la séquia del Comuner és un espai hidràulic amb característiques morfològiques pròpies dels sistemes feudals, associat al parcel·lari de colonització posterior a la conquista de Jaume I.
Español: Según el historiador Ferran Esquilache, la acequia del Comuner es un espacio hidráulico con características morfológicas propias de los sistemas feudales, asociado al parcelario de colonización posterior a la conquista de Jaime I.
Valencià: El parcel·lari utilitza les mesures agràries de longitud establides en els Furs de València.
Español: El parcelario utiliza las medidas agrarias de longitud establecidas en los Furs de València.
Valencià: Això es pot observar encara en el parcel·lari del braç d'Escorriola.
Español: Eso se puede observar aún en el parcelario del brazo de Escorriola.
Valencià: La majoria dels camps són d'una cafissada (6 fanecades) i algunes de cafissada i mitja (8-9 fanecades).
Español: La mayoría de los campos son de una cahizada (6 hanegadas) y algunas de cahizada y media (8-9 hanegadas).
Valencià: A més, la superfície de les parcel·les presenta mesures en braces forals (60, 50, 45, 40- braces).
Español: Además, la superficie de las parcelas presenta medidas en brazas forales (60, 50, 45, 40- brazas).
Valencià: I, més encara, la distància entre les terrasses principals dels diferents braços és de 10 cordes forals (200 braces = 407,60 m).
Español: Y, más aún, la distancia entre las terrazas principales de los diferentes brazos es de 10 cuerdas forales (200 brazas = 407,60 m).
Valencià: Tot això demostra que la séquia del Comuner és un sistema posterior a la conquista de Jaume I i té un marcat caràcter colonitzador.
Español: Todo eso demuestra que la acequia del Comuner es un sistema posterior a la conquista de Jaime I y tiene un marcado carácter colonizador.
Valencià: La construcció de la séquia del Comuner i del seu parcel·lari cal situar-la cronològicament a partir de la carta de poblament de 1334 de Quart de Poblet (Esquilache, 2007:83-85).
Español: La construcción de la acequia del Comuner y de su parcelario hay que situarla cronológicamente a partir de la carta puebla de 1334 de Quart de Poblet (Esquilache, 2007:83-85).
Valencià: El seu disseny hidràulic, que expliquem a continuació, ha sobreviscut fins hui amb lleugeres modificacions.
Español: Su diseño hidráulico, que explicamos a continuación, ha sobrevivido hasta hoy con ligeras modificaciones.
Valencià: Seguim la classificació feta per Ferran Esquilache Martí en els seus estudis sobre l'horta d'Aldaia, així com la duta a terme per Enric Guinot, Sergi Selma i Reis Lloría en la memòria El patrimoni hidràulic de les séquies del Tribunal de les Aigües de València (2003: 69-70, 187-188).
Español: Seguimos la clasificación hecha por Ferran Esquilache Martí en sus estudios sobre la huerta de Aldaia, así como la llevada a cabo por Enric Guinot, Sergi Selma y Reis Lloría en la memoria El patrimoni hidràulic de les séquies del Tribunal de les Aigües de València (2003: 69-70, 187-188).
Valencià: Elements hidràulics del rollet de Gràcia o séquia del Comuner Llengua del rollet d'Aldaia o partidor del Comuner.
Español: Elementos hidráulicos del rollet de Gràcia o acequia del Comuner Lengua del rollet de Aldaia o partidor del Comuner.
Valencià: Arranca de la séquia de Benàger, en l'anomenat Pont Nou, al límit septentrional del terme d'Aldaia.
Español: Parte de la acequia de Benàger, en el llamado Pont Nou, en el límite septentrional del término de Aldaia.
Valencià: A partir d'ací el caixer de la séquia del Comuner fa un recorregut independent però paral·lel a la de Benàger en direcció sud.
Español: A partir de aquí el cajero de la acequia del Comuner hace un recorrido independiente pero paralelo a la de Benàger en dirección sur.
Valencià: Cal destacar que, a causa de la construcció del cinturó verd, la séquia del Comuner va ser parcialment desviada cap a l'est, per la qual cosa, tant el caixer com els partidors dels braços són d'època molt recent.
Español: Hay que destacar que, a causa de la construcción del cinturón verde, la acequia del Comuner fue parcialmente desviada hacia el este, por lo que, tanto el cajero como los partidores de los brazos son de época muy reciente.
Valencià: Les llengües del roll continuen al mateix lloc tradicional, però estan soterrades.
Español: Las lenguas del roll (boquera) continúan en el mismo lugar tradicional, pero están enterradas.
Valencià: Braços o rollets de la séquia mare.
Español: Brazos o rollets de la acequia madre.
Valencià: Són 9 braços de reg perpendiculars a la séquia, en direcció est a favor del pendent.
Español: Son 9 brazos de riego perpendiculares a la acequia, en dirección este a favor del pendiente.
Valencià: Braç Forà o del Pont Nou, que és el que es troba més al nord.
Español: Brazo Forà o del Pont Nou, que es el que se encuentra más al norte.
Valencià: Braç del rollet de Vila, de curt recorregut.
Español: Brazo del rollet de Vila, de corto recorrido.
Valencià: Braç d'Escorriola, dividit en esquerra i dreta.
Español: Brazo de Escorriola, dividido en izquierda y derecha.
Valencià: Braçal dels Trullets Braçal del Dilluns.
Español: Brazal de los Trullets Brazal del Dilluns.
Valencià: El primer braçal, que rep el nom del dia de la setmana en què originalment prenia l'aigua.
Español: El primer brazal, que recibe el nombre del día de la semana en que originalmente tomaba el agua.
Valencià: Braçal del Dimecres, el més gran de tots, que a més es divideix en dos braços de menor entitat.
Español: Brazal del Dimecres, el más grande de todos, que además se divide en dos brazos de menor entidad.
Valencià: Braçal del Divendres.
Español: Brazal del Divendres.
Valencià: Braçal del Dissabte.
Español: Brazal del Dissabte.
Valencià: Braçal del Diumenge, que es dividia així mateix en tres braços més amb un traçat irregular a causa de l'existència d'un promontori.
Español: Brazal del Diumenge, que se dividía asimismo en tres brazos más con un trazado irregular a causa de la existencia de un promontorio.
Valencià: Els braços del Comuner van sempre en línia recta i cauen de terrassa en terrassa, fet que permet ?com s'ha dit anteriorment- un parcel·lari perpendicular.
Español: Los brazos del Comuner van siempre en línea recta y caen de terraza en terraza, hecho que permite ?como se ha dicho anteriormente- un parcelario perpendicular.
Valencià: Els partidors d'aquests braços confinen amb el cinturó verd, on s'han instal·lat uns monòlits de rajola indicatius de cada braçal.
Español: Los partidores de estos brazos confinan con el cinturón verde, donde se han instalado unos monolitos de ladrillo indicativos de cada brazal.
Valencià: Braç de la cisterna d'Aldaia.
Español: Brazo de la cisterna de Aldaia.
Valencià: A més dels braços de reg, la séquia del Comuner proveïa d'aigua la cisterna d'Aldaia a través d'una séquia (hui desapareguda) que abastia la cisterna d'aigua per a la població.
Español: Además de a los brazos de riego, la acequia del Comuner proveía de agua la cisterna de Aldaia a través de una acequia (hoy desaparecida) que abastecía la cisterna de agua para la población.
Valencià: La cisterna es conserva hui en els baixos de l'edifici de l'ajuntament d'Aldaia, és de titularitat municipal i té la declaració de monument local en el PGOU de 1990.
Español: La cisterna se conserva hoy en los bajos del edificio del ayuntamiento de Aldaia, es de titularidad municipal y tiene la declaración de monumento local en el PGOU de 1990.
Valencià: Tot i que la cisterna d'aigua està actualment en desús i no forma part del patrimoni de la Comunitat de Regants del Rollet de Gràcia, es tracta d'un bé arquitectònic antigament vinculat a la séquia del Comuner.
Español: Aunque la cisterna de agua está actualmente en desuso y no forma parte del patrimonio de la Comunidad de Regantes del Rollet de Gràcia, se trata de un bien arquitectónico antiguamente vinculado a la acequia del Comuner.
Valencià: La cisterna té una mesura de 15,5 metres de llarg per 6,5 d'ample, i una altura de 7 metres.
Español: La cisterna tiene una medida de 15,5 metros de largo por 6,5 de ancho, y una altura de 7 metros.
Valencià: Té una capacitat per a uns 705.000 litres.
Español: Tiene una capacidad para unos 705.000 litros.
Valencià: Està excavada a uns 7 metres pel que fa al nivell del carrer i consta de dues parts: el depòsit i l'escala.
Español: Está excavada a unos 7 metros por lo que respecta al nivel de la calle y consta de dos partes: el depósito y la escalera.
Valencià: L'escala, en forma de túnel, té 42 escalons, i arriba a l'entrada del depòsit, on hi ha unes aixetes per on brollava l'aigua.
Español: La escalera, en forma de túnel, tiene 42 escalones, y llega a la entrada del depósito, donde hay unos grifos por donde brotaba el agua.
Valencià: El depòsit, al qual es pot accedir, és una sala rectangular amb volta de canó de rajola.
Español: El depósito, al que se puede acceder, es una sala rectangular con bóveda de cañón de ladrillo.
Valencià: No se sap la data exacta de construcció, però segons Josep Ramon Sanchis, partint d'un document conservat a l'Arxiu Municipal d'Aldaia, la cisterna ja estava en funcionament en el segle XVII.
Español: No se sabe la fecha exacta de construcción, pero según Josep Ramon Sanchis, partiendo de un documento conservado en el Archivo Municipal de Aldaia, la cisterna ya estaba en funcionamiento el siglo XVII.
Valencià: La cisterna s'omplia amb precaucions.
Español: La cisterna se llenaba con precauciones.
Valencià: Per tal d'assegurar la millor qualitat de l'aigua, en primer lloc es feia un ban a tota la població perquè no embrutara l'aigua de la séquia.
Español: Para asegurar la mejor calidad del agua, en primer lugar se hacía un bando a toda la población para que no ensuciara el agua de la acequia.
Valencià: Els guardes de la séquia controlaven el trajecte de l'aigua i s'asseguraven de mantindre el braç net i lliure d'obstacles, i quan advertien que l'aigua venia més nítida procedien a omplir la cisterna.
Español: Los guardas de la acequia controlaban el trayecto del agua y se aseguraban de mantener el brazo limpio y libre de obstáculos, y cuando advertían que el agua venía más nítida procedían a llenar la cisterna.
Valencià: L'operació es feia de nit, sempre al gener, que és quan l'aigua estava més fresca i era perfecta per tal de reservar-la per a l'estiu.
Español: La operación se hacía de noche, siempre en enero, que es cuando el agua estaba más fresca y era perfecta para reservarla para el verano.
Valencià: La comporta per omplir-la se situava al carrer Santa Bàrbara, on hi havia una reixeta que evitava l'entrada d'impureses.
Español: La compuerta para llenarla se situaba en la calle Santa Bárbara, donde había una rejilla que evitaba la entrada de impurezas.
Valencià: En finalitzar l'estiu es buidava el dipòsit, es netejava i es desinfectava amb calç, i es reservava per a la temporada següent.
Español: Al finalizar el verano se vaciaba el depósito, se limpiaba y se desinfectaba con cal, y se reservaba para la temporada siguiente.
Valencià: Les ordenances de 1589 La història del Tribunal del Comuner és la història de la regulació hidràulica, segles de treball dels llauradors del poble en la captació, retenció i conducció de l'aigua per a regar els camps.
Español: Las ordenanzas de 1589 La historia del Tribunal del Comuner es la historia de la regulación hidráulica, siglos de trabajo de los labradores del pueblo en la captación, retención y conducción del agua para regar los campos.
Valencià: El sistema de reg predominant en aquest sistema és reg per gravetat a manta, és a dir, les séquies se situen per damunt de les parcel·les i l'aigua les inunda.
Español: El sistema de riego predominante en este sistema es riego por gravedad a manta, es decir, las acequias se sitúan por encima de las parcelas y el agua las inunda.
Valencià: En l'espai hidràulic del rollet de Gràcia o séquia del Comuner s'ha configurat històricament un patrimoni hidràulic singular i una organització social i econòmica vinculada a l'agricultura del regadiu.
Español: En el espacio hidráulico del rollet de Gràcia o acequia del Comuner se ha configurado históricamente un patrimonio hidráulico singular y una organización social y económica vinculada a la agricultura del regadío.
Valencià: La séquia del Comuner és un apèndix del gran sistema hidràulic que conformen les séquies del Túria de l'Horta Sud de València, que són les següents: Quart-Benàger-Faitanar, Tormos, Mislata, Or, Rascanya, Rovella, Mestalla i Favara.
Español: La acequia del Comuner es un apéndice del gran sistema hidráulico que conforman las acequias del Turia de l'Horta Sud de València, que son las siguientes: Quart-Benàger-Faitanar, Tormos, Mislata, Oro, Rascanya, Rovella, Mestalla y Favara.
Valencià: En el segle XIV els terratinents d'Aldaia es van haver de constituir en comunitat de regants independents de les dues séquies grans de Quart i Benàger-Faitanar.
Español: En el siglo XIV los terratenientes de Aldaia se debieron constituir en comunidad de regantes independientes de las dos acequias grandes de Quart y Benàger-Faitanar.
Valencià: Fet i fet, d'ací li ve el nom de Comuner, perquè és una comuna de regants separada de la resta, sense haver d'acudir al Tribunal de les Aigües de València, ja que el sequier d'Aldaia tenia la potestat per a celebrar els judicis a la plaça Major del poble (l'actual plaça de la Constitució).
Español: Al fin y al cabo, de aquí le viene el nombre de Comuner, porque es una comuna de regantes separada del resto, que no necesita acudir al Tribunal de las Aguas de València, ya que el acequiero de Aldaia tenía la potestad para celebrar los juicios en la plaza Mayor del pueblo (la actual plaza de la Constitución).
Valencià: Les ordenances del Tribunal del Comuner més antigues conservades són de l'any 1589, recuperades pel cronista oficial d'Aldaia, Josep Ramon Sanchis, d'un protocol notarial en què van ser registrades (Sanchis Alfonso, 2013: 168-171).
Español: Las ordenanzas del Tribunal del Comuner más antiguas conservadas son del año 1589, recuperadas por el cronista oficial de Aldaia, Josep Ramon Sanchis, de un protocolo notarial en el que fueron registradas (Sanchis Alfonso, 2013: 168-171).
Valencià: Tenim notícia també d'altres capítols d'ordenances de l'any 1597, i encara d'altres el 1602, de les quals no se sap res de moment.
Español: Tenemos noticia también de otros capítulos de ordenanzas del año 1597, y aún de otros el 1602, de las que no se sabe nada de momento.
Valencià: No obstant això, sí que es conserven les ordenances de 1747, reafirmades el 1845, i trobades pel mateix autor.
Español: No obstante, sí que se conservan las ordenanzas de 1747, reafirmadas el 1845, y encontradas por el mismo autor.
Valencià: El document original d'aquestes ordenances figura en l'arxiu particular del notari M.
Español: El documento original de estas ordenanzas figura en el archivo particular del notario M.
Valencià: Les ordenances de 1589 s'inspiren en el mode d'organització de les séquies del Túria.
Español: Las ordenanzas de 1589 se inspiran en el modo de organización de las acequias del Turia.
Valencià: La seua finalitat principal és l'organització dels regs i la resolució de conflictes entre regants.
Español: Su finalidad principal es la organización de los riegos y la resolución de conflictos entre regantes.
Valencià: En la seua elaboració (27 capítols) van participar reunits en la plaça Major les autoritats d'Aldaia, encapçalades per l'alcalde Jeroni Esteve i el jurat major Joan Folgado, a més de 20 veïns del poble i altres 11 d'Alaquàs, tots ells terratinents i regants de la séquia del Comuner.
Español: En su elaboración (27 capítulos) participaron reunidos en la plaza Mayor las autoridades de Aldaia, encabezadas por el alcalde Jeroni Esteve y el jurado mayor Joan Folgado, además de 20 vecinos del pueblo y otros 11 de Alaquàs, todos ellos terratenientes y regantes de la acequia del Comuner.
Valencià: Per la importància de la reunió van estar també presents el majoral de Quart de Poblet i el frare síndic del Monestir de Poblet en el priorat de Sant Vicent de la Roqueta de les poblacions de Quart i Aldaia.
Español: Por la importancia de la reunión estuvieron también presentes el mayoral de Quart de Poblet y el fraile síndico del Monasterio de Poblet en el priorato de San Vicente de la Roqueta de las poblaciones de Quart y Aldaia.
Valencià: Les ordenances estructuraven l'organització de la séquia en tres òrgans principals: el sequier, els regants i el Tribunal del Comuner.
Español: Las ordenanzas estructuraban la organización de la acequia en tres órganos principales: el acequiero, los regantes y el Tribunal del Comuner.
Valencià: El sequier.
Español: El acequiero.