gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Posteriorment, descalços, els «pastadors» barrejaven el fang amb la sal, per tal de crear la massa ideal per a treballar al torn.
Español: Posteriormente, descalzos, los «amasadores» (pastaors) mezclaban el barro con la sal, para crear la masa ideal para trabajar al turno.
Valencià: La sal s'afegeix al fang d'Agost per tal de donar-li el color blanc característic i augmentar-ne la porositat, a unes argiles que són poroses, però que amb la sal milloren l'eficiència del producte final, ja que refresquen més ràpidament i millor l'aigua.
Español: La sal se añade al barro de Agost para darle el color blanco característico y aumentar la porosidad, a unas arcillas que son porosas, pero que con la sal mejoran la eficiencia del producto final, puesto que refrescan más rápido y mejor el agua.
Valencià: Finalment, l'evaporació d'una part de l'aigua a través dels porus oberts a l'argila atorga a l'aigua un sabor més agradable, i redueix el gust de fang que es dona en altres produccions ceràmiques.
Español: Finalmente, la evaporación de una parte del agua a través de los poros abiertos a la arcilla, otorga al agua un sabor más agradable, menguando el gusto a barro que se da en otras producciones cerámicas.
Valencià: Malgrat els beneficis que la sal aporta a l'argila, el pastador havia d'anar amb molta cura a l'hora d'afegir-la a la mescla.
Español: A pesar de los beneficios que la sal aporta a la arcilla, el amasador debía de ir con mucho cuidado a la hora de añadirla a la mezcla.
Valencià: Si la proporció era massa elevada, es corria el risc que, en entrar al forn, i, especialment en ser utilitzades les peces, l'excés de sal cristal·litzara, amb la qual cosa es crearia una capa blanca en la superfície i donaria un desagradable sabor salat a l'aigua.
Español: Si la proporción era demasiada elevada, se corría el riesgo que al entrar al horno y, especialmente al ser utilizadas las piezas, el exceso de sal cristalizara, creando una capa blanca en la superficie, y dando un desagradable sabor salado al agua.
Valencià: El Museu de Cantereria d'Agost conserva peces de diferents fàbriques en què s'aprecia la capa de sal en la superfície, per un excés en la proporció afegida a l'argila.
Español: El Museu de Cantereria de Agost conserva piezas de diferentes fábricas en las que se aprecia la capa de sal en la superficie, por un exceso en la proporción añadida a la arcilla.
Valencià: Actualment, no superar la proporció de sal adequada continua sent fonamental per tal d'obtindre un producte final de qualitat. 6.6.
Español: Actualmente, no superar la proporción de sal adecuada sigue siendo fundamental para obtener un producto final de calidad. 6.6.
Valencià: Preparar la pella Una vegada el fang ja té la sal, pot entrar al taller, on es prepararà la pella, és a dir, el tros de fang necessari perquè el canterer el treballe al torn.
Español: Preparar la pella Una vez el barro ya tiene la sal, puede entrar al taller, donde se preparará la pella, es decir, el trozo de barro necesario para que el alfarero lo trabaje al torno.
Valencià: Tradicionalment, la pella la preparava la peona, dona encarregada d'ajudar el canterer en la producció ceràmica.
Español: Tradicionalmente la pella la preparaba la peona, mujer encargada de ayudar al alfarero en la producción cerámica.
Valencià: Per a fer-ho, pastava el fang en una taula, per a donar-li la textura adequada.
Español: Para hacerlo, amasaba el barro en una mesa, para darle la textura adecuada.
Valencià: L'antiga fàbrica de Severino Torregrosa (Museu de Cantereria) conserva la taula de pedra on es preparaven les pelles.
Español: La antigua fábrica de Severino Torregrosa (Museu de Cantereria), conserva la tabla de piedra donde se preparaban les pelles.
Valencià: Des de la dècada de 1970 i posteriorment, les pelles es preparen en una màquina coneguda com pellera o galletera.
Español: Desde la década de 1970 y posteriormente, les pelles se preparan a una máquina conocida como pellera o galletera.
Valencià: El fang s'introdueix amb la sal per un orifici, i passa per uns «rodells» que mesclen el fang i li donen una textura adequada per al treball de tornejat.
Español: El barro se introduce con la sal por un orificio, pasando por unos rodells que mezclan el barro y le dan una textura adecuada para el trabajo de torneado.
Valencià: Per a obtindre la plasticitat necessària, la pella ha de passar en diverses ocasions per la pellera, ja que la pastada ha de ser uniforme. 6.7.
Español: Para obtener la plasticidad necesaria, la pella tiene que pasar en varias ocasiones por la pellera, puesto que el amasado tiene que ser uniforme. 6.7.
Valencià: El treball al torn El canterer es formava des dels 12 o 14 anys, primer anant al taller a jugar amb el fang.
Español: El trabajo al torno El alfarero se formaba desde los 12 o 14 años, primero yendo al taller a jugar con el barro.
Valencià: Molt prompte, aprenien a centrar la pella i a fer tapadores, per tal d'aprendre a controlar les dimensions de les peces que devien fer quan foren més experts.
Español: Muy pronto, aprendían a centrar la pella y a hacer tapaderas, para aprender a controlar las dimensiones de las piezas que debían de hacer cuando fueran más expertos.
Valencià: A l'hora d'aprendre (avesar-se), havien de fer-ho amb el torn manual, és a dir, accionat amb els peus.
Español: En la hora de aprender (avear-se), lo debían de hacer con el torno manual, es decir, accionado con los pies.
Valencià: Una vegada tenien suficient experiència, els deixaven utilitzar el motor mecànic, per a poder produir més peces.
Español: Una vez tenían suficiente experiencia, los dejaban utilizar el motor mecánico, para poder producir más piezas.
Valencià: La introducció del motor als tallers d'Agost va ser anterior que en altres centres productors, per tal d'afavorir l'alta demanda de productes ceràmics.
Español: La introducción del motor a los talleres de Agost fue anterior que en otros centros productores, para favorecer el alta demanda de productos cerámicos.
Valencià: El canterer estava auxiliat en tot moment per una peona, que, de vegades, era membre de la família, però era molt habitual que fora una persona sense vincles familiars a la fàbrica.
Español: El alfarero estaba auxiliado en todo momento por una peona, que a veces era miembro de la familia, pero era muy habitual que fuera una persona sin vínculos familiares a la fábrica.
Valencià: En funció de la producció i de la plantilla de l'obrador, podria haver-hi una peona per cada canterer, o bé una que n'ajudara dos al mateix temps, encara que el més habitual era tindre'n una per cada mestre artesà.
Español: En función de la producción y de la plantilla del obrador, podría haber una peona por cada alfarero, o bien una que ayudara a dos al mismo, tiempo, aunque lo más habitual era tener una por cada maestro artesano.
Valencià: De bon matí, el canterer seia al banc de treball, amb el torn, i modelava durant tot el matí, mentre que la peona treia els botijons al sol i els tornava a entrar, per tal que el canterer els rematara, col·locant la boca, el «pito» i l'ansa.
Español: De buena mañana el alfarero se sentaba en el banco de trabajo, con el torno, y modelaba durante toda la mañana, mientras que la peona sacaba los botijons al sol y los volvía a entrar, para que el alfarero los rematara, colocando la boca, el pito y el asa.
Valencià: En alguns casos, eren les peones mateixes les que «apegaven» les diferents parts als botijons, a fi d'accelerar el ritme de producció.
Español: En algunos casos, eran las propias peonas quienes «pegaban» las diferentes partes a los botijons, acelerando el ritmo de producción.
Valencià: Per a l'elaboració de les peces, el canterer utilitza, a banda de les mans, una canya tallada per la meitat, per a allisar la superfície de la peça, així com un punxó per a fer els orificis d'entrada i eixida de l'aigua.
Español: Para la elaboración de las piezas, el alfarero utiliza, además de sus manos, una caña cortada por la mitad, para alisar la superficie de la pieza, así como un punzón para realizar los orificios de entrada y salida del agua.
Valencià: Aquest fang és el sobrant de l'elaboració dels cossos i de «pitos» i boques dels botijons.
Español: Este barro es el sobrante de la elaboración de los cuerpos y de pitos y bocas de los botijons.
Valencià: Després s'ha de pastar una vegada més, per a obtindre un material molt plàstic, que, en paraules dels canterers, «s'apega» a les mans.
Español: Después se tiene que amasar una vez más, para obtener un material muy plástico, que en palabras de los alfareros se apega en las manos.
Valencià: Les anses dels botijons s'elaboren al torn, amb forma circular.
Español: Las asas de los botijons se elaboran al torno, con forma circular.
Valencià: Aquesta classe d'ansa es coneix com a «ansa partida».
Español: Este tipo de asa es conocido como «asa partida».
Valencià: Finalment, les anses corresponents a gerres i altres peces són del tipus «de cinta».
Español: Finalmente, las asas correspondientes a jarras y otras piezas son del tipo «de cinta».
Valencià: S'elaboren a mà, sense torn, posant un tros de fang al cos de la peça i estirant-lo fins a completar l'ansa.
Español: Se elaboran a mano, sin torno, poniendo un trozo de barro en el cuerpo de la pieza y estirándolo hasta completar el asa.
Valencià: En alguns models de botijons, com el nevera, l'ansa és també de cinta, per estètica, ja que es tracta d'un botijó amb molt poca altura i l'ansa redona tindria unes dimensions excessives en el conjunt. 6.8.
Español: En algunos modelos de botijons, como el nevera, el asa es también de cinta, por estética, puesto que se trata de un botijó con muy poca altura y el asa redonda tendría unas dimensiones excesivas en el conjunto. 6.8.
Valencià: La «tarea» diària La producció de cantereria tradicional es caracteritza per l'elaboració en sèrie dels productes.
Español: La «tarea» diaria La producción de alfarería tradicional se caracteriza por la elaboración en serie de los productos.
Valencià: El canterer havia de deixar acabada una quantitat determinada de peces al cap de la jornada laboral, de manera que cada fàbrica tenia una estimació del que havia de ser una jornada.
Español: El alfarero tenía que dejar acabada una cantidad determinada de piezas al final de la jornada laboral, de forma que cada fábrica tenía una estimación de lo que debía de ser una jornada.
Valencià: La quantitat de peces fixada per a cada dia era coneguda com a «tarea».
Español: La cantidad de piezas fijada para cada día era conocida como «tarea».
Valencià: En funció de les dimensions i la dificultat de les peces que havien de realitzar, hi havia diferents barems.
Español: En función de las dimensiones y la dificultad de las piezas a realizar había diferentes baremos.
Valencià: Així, una peça de la grandària 3 podia ser una «tarea», mentre que l'elaboració de peces més menudes implicava una «tarea i mitja» o «doble tarea».
Español: Así, una pieza del tamaño 3 podía ser una «tarea», mientras que la elaboración de piezas más pequeñas implicaba una «tarea y media» «o doble tarea».
Valencià: Els menuts (botijons més xicotets, de la grandària 7), per exemple, eren de les peces que tenien un volum superior per jornada, de les quals s'arribava a elaborar tres-centes peces en un mateix dia.
Español: Los pequeños (botijons más pequeños, del tamaño 7), por ejemplo, eran las piezas que tenían un volumen mayor por jornada, llegándose a elaborar trescientas piezas en un mismo día.
Valencià: En qualsevol cas, tal com s'ha esmentat, no hi havia una quantitat igual en cada fàbrica.
Español: En cualquier caso, tal como se ha mencionado, no había una cantidad igual en cada fábrica.
Valencià: Actualment, la «tarea» s'ha reduït considerablement, ja que els canterers mateixos han d'assumir les tasques que feien les peones.
Español: Actualmente, la «tarea» se ha reducido considerablemente, puesto que los propios alfareros tienen que asumir las tareas que realizaban las peonas.
Valencià: Posem-ne un exemple, mentre que en la dècada de 1970, per a una gerreta de la grandària 3, podia ser de dotze dotzenes, hui en dia, per a fer la Peça de l'Any 2017, la gerreta, Alfarería La Navà va produir, en dues jornades, un volum de 150 peces. 6.9.
Español: Ponemos un ejemplo, mientras que en la década de 1970 para una jarrita del tamaño 3 podía ser de doce docenas, a día de hoy, para hacer la Pieza del Año 2017, la jarritta, Alfarería La Navà produjo en dos jornadas un volumen de 150 piezas. 6.9.
Valencià: El secatge El procés de secatge, com la resta de fases de la producció ceràmica, és delicat i pot fer malbé tota la producció.
Español: El secado El proceso de secado, como el resto de fases de la producción cerámica es delicado y puede echar a perder toda la producción.
Valencià: Generalment, les fàbriques dedicaven un espai com a secador, que era compartit per la zona de taller, és a dir, on treballaven els mestres canterers.
Español: Generalmente, las fábricas dedicaban un espacio como secador, que era compartido por la zona de taller, es decir, donde trabajaban los maestros alfareros.
Valencià: El secatge ha de permetre que les peces perden a poc a poc la humitat que conserven després d'haver sigut modelades al torn.
Español: El secado tiene que permitir que las piezas pierdan despacio la humedad que conservan después de haber sido modeladas al torno.
Valencià: Es tracta d'un procés lent, que ha d'estar, en la mesura que siga possible, exempt de corrents d'aire, ja que ha de ser gradual.
Español: Se trata de un proceso lento, que tiene que estar, en lo posible, exento de corrientes de aire, puesto que tiene que ser gradual.
Valencià: Si una peça perd humitat massa de pressa, podria fracturar-se al forn, o, una vegada ja cuita, tindria menys duresa i perdurabilitat.
Español: Si una pieza pierde humedad demasiado deprisa, podría fracturarse al horno, o una vez ya cocida tendría menos dureza y perdurabilidad.
Valencià: De la mateixa manera, tractar de coure una peça massa humida tindria un efecte advers, ja que la faria més fràgil i trencadissa, en perdre massa humitat de manera ràpida al forn.
Español: De la misma forma, tratar de cocer una pieza demasiado húmeda, tendría un efecto adverso, haciéndola más frágil y quebradiza, al perder demasiada humedad de forma rápida al horno.
Valencià: Com que el secatge ha de ser uniforme, primer es col·loquen en les prestatgeries.
Español: Como que el secado tiene que ser uniforme, primero se colocan en las estanterías.
Valencià: Quan la part superior ha anat secant-se, les peces es voltegen i es deixen del revés un temps, per tal que la base perda la humitat de manera controlada.
Español: Cuando la parte superior ha ido secándose, las piezas se voltean, dejándolas del revés un tiempo, para que la base pierda la humedad de forma controlada.
Valencià: El temps de secatge, per tant, varia d'unes peces a unes altres, així com en funció de l'època de l'any en què es coga.
Español: Los tiempos de secado, por lo tanto, varía de unas piezas a otras, así como en función de la época del año en que se cueza.
Valencià: De fet, hi ha alguns tipus de peces que no s'elaboren de cara a l'estiu o a l'hivern, en funció del temps de secatge i el risc de trencar-se, especialment les peces amb una base més ampla, com poden ser els llibrells. 6.10.
Español: De hecho, hay algunos tipos de piezas que no se elaboran de cara al verano o en invierno, en función del tiempo de secado y el riesgo de romperse, especialmente las piezas con una base más ancha, como pueden ser los llibrells. 6.10.
Valencià: El segell.
Español: El sello.
Valencià: Marcar les peces A més a més, és durant el secatge quan es marquen les peces amb el segell del taller, identificant l'obrador que les ha elaborades.
Español: Marcar las piezas Además, es durante el secado cuando se marcan las piezas con el sello del taller, identificando el obrador que lo ha realizado.
Valencià: Hui dia queden pocs canterers, i la majoria treballen sols.
Español: A día de hoy quedan pocos alfareros, y la mayoría trabajan solos.
Valencià: Però, tradicionalment, les peces s'han marcat posant el nom del taller, no del canterer que les ha elaborades.
Español: Pero tradicionalmente, las piezas se han marcado poniendo el nombre del taller, no del alfarero que las ha realizado.
Valencià: Fins i tot hui en dia, el mestre canterer José Ángel Boix, com que ha mantingut el nom del taller de son pare i el seu iaio (Severino Boix), marca les seues peces amb el nom del taller.
Español: Incluso a día de hoy, el maestro alfarero José Ángel Boix, como que ha mantenido el nombre del taller de su padre y su abuelo (Severino Boix), marca sus piezas con el nombre del taller.
Valencià: El nom del mestre canterer, però, apareix en les etiquetes que afegeix a cadascuna de les peces, també amb el seu número d'identificació o DCA (document de certificació d'artesà), que expedeix el Centre d'Artesania de la Comunitat Valenciana.
Español: El nombre del maestro alfarero, aparece en los hashtags que añade a cada una de las piezas, también con su número de identificación o DCA (Documento de Certificación de Artesano), que expide el Centro de Artesanía de la Comunidad Valenciana.
Valencià: Actualment, la majoria de tallers que encara treballen la cantereria tradicional mantenen el secador en el mateix espai en què es troba el torn.
Español: Actualmente, la mayoría de talleres que todavía trabajan la alfarería tradicional mantienen el secador en el mismo espacio en que se sitúa el torno.
Valencià: Podem observar-ho a la cantereria de Severino Boix, on el mestre canterer José Ángel Boix treballa en un espai estret i rectangular, on se sequen les peces en les prestatgeries de fusta.
Español: Podemos observarlo en la alfarería de Severino Boix, donde el maestro alfarero José Ángel Boix trabaja en un espacio estrecho y rectangular, donde se secan las piezas en las estanterías de madera.
Valencià: El taller de Tomás Román també comparteix espai de taller (torn) amb el secador, com també es documenta en molts altres tallers que, hui en dia, ja han tancat definitivament.
Español: El taller de Tomás Román también comparte espacio de taller (torno) con secador, como también se documenta en otros muchos talleres que, a día de hoy, ya han cerrado definitivamente.
Valencià: En Alfarería La Navà, per la seua banda, es reserva una zona específica com a secador.
Español: En Alfarería La Navà, por su parte, se reserva una zona específica como secador.
Valencià: Si bé la producció és clarament superior que en el cas del taller de Severino Boix, a més a més, el secador de La Navà està a recer de corrents d'aire, i es manté a les fosques.
Español: Si bien la producción es claramente superior que en el caso del taller de Severino Boix, además, el secador de La Navà está al resguardo de corrientes de aire, así como se mantiene a oscuras.
Valencià: És a dir, a penes hi entra llum natural, la qual cosa ajuda a secar millor la producció. 6.11.
Español: Es decir, apenas entra luz natural, ayudando a un mejor secado de la producción. 6.11.
Valencià: Els forns àrabs Tradicionalment, les peces de cantereria s'han cuit en forn de llenya.
Español: Los hornos árabes Tradicionalmente las piezas de alfarería se han cocido en horno de leña.
Valencià: Són els anomenats forns àrabs o moruns.
Español: Son los llamados hornos árabes o morunos.
Valencià: Els forns d'Agost tenen una estructura de rajola massissa (elaborada al mateix taller), recoberta de maçoneria irregular.
Español: Los hornos de Agost tienen una estructura de baldosa maciza (elaborada al mismo taller), recubierta de masonería irregular.
Valencià: Habitualment, els forns àrabs d'Agost tenen tres altures.
Español: Habitualmente, los hornos árabes de Agost tienen tres alturas.
Valencià: L'anomenat forn de baix, on es col·locava el combustible i les peces més grans, el forn d'enmig i el de dalt, els dos últims carregats amb el gros de la producció.
Español: El llamado horno de bajo, donde se colocaba el combustible y las piezas más grandes, el horno de enmedio y el de arriba, los dos últimos cargados con lo gordo de la producción.
Valencià: Eventualment, a Alfarería La Navà es va arribar a plantejar la construcció d'una quarta planta per a abastir una producció més gran, però finalment es va desestimar la idea.
Español: Eventualmente, en Alfarería La Navà se llegó a plantear la construcción de una cuarta planta para alcanzar una producción mayor, pero finalmente se desestimó la idea.
Valencià: Així i tot, s'ha de distingir entre els forns emprats per a la cocció de producció blanca, la de més demanda, i la producció envernissada, que solia tindre menys eixida.
Español: Aun así se tiene que distinguir entre los hornos empleados para la cocción de producción blanca, la de mayor demanda, y la producción barnizada, que solía tener menor salida.
Valencià: En el cas d'aquesta última, els forns eres de només dues altures, la caldera (forn de baix) i forn de dalt. 6.12.
Español: En el caso de esta última, los hornos eres de solo dos alturas, la caldera (horno de bajo) y horno de arriba. 6.12.
Valencià: Enfornar la producció En primer lloc, s'ha de preparar el forn, per a la qual cosa es necessita una persona experta en la col·locació de l'obra (la producció).
Español: Hornear la producción En primer lugar se tiene que preparar el horno, para el que se necesita una persona experta en la colocación de la obra (la producción).
Valencià: Aquest paper el jugava l'enfornador, una persona amb experiència, capaç de col·locar una per una cadascuna de les peces, tractant d'aprofitar al màxim l'espai interior de les cambres de càrrega.
Español: Este papel lo jugaba el enfornador, una persona con experiencia, capaz de colocar una por una cada una de las piezas, tratando de aprovechar al máximo el espacio interior de las cámaras de carga.
Valencià: En funció de la fornada que s'havia de preparar, és a dir, de les peces que estaven esperant a coure's, l'enfornador havia de planificar la col·locació en el forn.
Español: En función de la hornada a preparar, es decir, de las piezas que estaban esperando a cocer, el enfornador debía de planificar la colocación en el horno.
Valencià: Generalment, els cànters o els objectes més grans es posaven en el forn de baix, en una plataforma en la qual no hi havia foc directe, però sí una temperatura més elevada que en qualsevol de les dues cambres superiors.
Español: Generalmente, los cántaros o los objetos más grandes se ponían en el horno de bajo, en una plataforma en la que no había fuego directo, pero sí una temperatura más elevada que en cualquier de las dos cámaras superiores.
Valencià: Per a enfornar, a banda de l'enfornador, hi intervenia un grup de peones, que eren les encarregades de subministrar-li peces.
Español: Para hornear, además del enfornador, intervenía un grupo de peonas que eran las encargadas de suministrarle piezas.
Valencià: En el cas del forn de baix, és a dir, la caldera, com que la porta d'accés era de reduïdes dimensions, de vegades eren xiquets els encarregats d'introduir les peces, que passaven per damunt d'uns taulons de fusta, emprats a manera de pont improvisat.
Español: En el caso del horno de bajo, es decir, la caldera, como que la puerta de acceso era de reducidas dimensiones, a veces eran niños los encargados de entrar las piezas, pasando por encima de unos tablones de madera, empleados a modo de puente improvisado.
Valencià: El forn d'enmig es reservava per a la producció més habitual.
Español: El horno de enmedio se reservaba para la producción más habitual.
Valencià: Tenint en compte la demanda, normalment s'omplien de botijons, o bé del model valencià o del Santander, que eren els més populars.
Español: Teniendo en cuenta la demanda, normalmente se llenaban de botijons, o bien del modelo valenciano, del Santander,.
Valencià: Els buits que quedaven es reservaven a peces o bé més xicotetes o bé de difícil col·locació.
Español: Los vacíos que quedaban se reservaban a piezas o bien más pequeñas o bien de difícil colocación.
Valencià: Els botijons amb peu (com el model gall, tambor o de la col) costaven més d'ubicar dins del forn, i se'ls reservava els espais buits.
Español: Los botijons con pie (como el modelo gallo, tambor o de la col), costaba más ubicarlos dentro del horno, reservando los espacios vacíos.