gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Durant diverses nits (en origen tres, posteriorment cinc i actualment sis), de manera itinerant per distints carrers, places o partides del terme municipal es ballen de manera popular les Danses, però sense els protocols que comporta la dansa a la plaça.
Español: Durante varias noches (en origen tres, posteriormente cinco y actualmente seis), cada noche, de manera itinerante por distintas calles, plazas o partidas del término municipal, se bailan de manera popular las Danzas, pero sin los protocolos que comporta el baile en la plaza.
Valencià: En aquestes Dansetes, que serveixen com una mena d'assaig per a les nits de Danses, les balladores i els balladors que participen ho fan vestits de paisà, i hi pot ballar tothom que ho desitge.
Español: En estas Dansetes, que sirven como una especie de ensayo para las noches de Danzas, las bailadoras y los bailadores que participan lo hacen vestidos de paisano, y puede bailar todo el mundo que lo desee.
Valencià: A més a més, el primer dia de Danses, actualment el 23 d'agost de matí hi ha les «Dansetes d'assaig», que són el darrer assaig abans de les nits de Danses, i que antigament també es ballaven durant la vesprada d'aquest primer dia de Danses.
Español: Además, el primer día de Danzas, actualmente el 23 de agosto, por la mañana hay las «Dansetes d'assaig», que son el último ensayo antes de las noches de Danzas y que antiguamente también se bailaban la tarde de este primer día de Danzas.
Valencià: La tasca del majoral en la dansa es reprén ja en les nits de Danses: cada nit a casa de la cap de dansa.
Español: La tarea del mayoral en la danza se retoma ya en las noches de Danzas: cada noche en casa de la cap de dansa.
Valencià: Allí, el majoral que s'encarrega de traure al rogle la cap de dansa assaja amb ella perquè a la plaça isca tot a la perfecció, amb la col·laboració del xirimiter i el tabaleter.
Español: Allí, el mayoral que se encarga de sacar al corro la cap de dansa ensaya con ella para que en la plaza salga todo a la perfección, con la colaboración del dulzainero y el tamborilero.
Valencià: Després, aquest i la resta de majorals, acompanyaran fins a la plaça tant la cap de dansa com la seua acompanyant i els respectius balladors, així com les parelles de balladors que cada nit l'acompanyen, amb el xirimiter i el tabaleter.
Español: Después, este y el resto de mayorales acompañarán hasta la plaza tanto a la cap de dansa como a su acompañante y a los respectivos bailadores, así como a las parejas de bailadores que cada noche la acompañan, con el dulzainero y el tamborilero.
Valencià: Una vegada a la plaça, els majorals són els encarregats de traure al rogle cada una de les balladores.
Español: Una vez en la plaza, los mayorales son los encargados de sacar al corro a cada una de las bailadoras.
Valencià: Quan la balladora ja és al rogle, a poc a poc els balladors prendran el relleu dels majorals.
Español: Cuando la bailadora ya está en el corro, muy despacio, los bailadores tomarán el relevo de los mayorales.
Valencià: I així fins que el rogle es complete.
Español: Y así hasta que el corro se complete.
Valencià: Després els majorals estaran dins del rogle vetlant en tot moment pel bon funcionament de la dansa: pendents dels més menuts que ballen dins del rogle, controlant que no hi haja talls al rogle i la dansa vaja seguida, coordinant-se amb el xirimiter per les tocades, i cuidant tots i cada un dels detalls de la dansa.
Español: Después los mayorales estarán dentro del corro velando en todo momento por el buen funcionamiento de la danza: pendientes de los más pequeños que bailan dentro del corro, controlando que no haya cortes en el corro y que la danza vaya seguida, coordinándose con el dulzainero por las piezas, y cuidando todos y cada uno de los detalles del baile.
Valencià: Mentre el majoral és al rogle, aquesta balladora no pot «botar» ni tocar les postisses però sí la parella amb què fa quadre perquè el seu ballador sí que continua al rogle.
Español: Mientras el mayoral está en el corro, esta bailadora no puede «botar» ni tocar las castañuelas, pero sí la pareja con la que hace cuadro porque su bailador sí que continúa en el corro.
Valencià: En canvi, si a una balladora se li desnuga el llaç, una sabata o perd alguna peça del vestit, ha de ser algú del públic que entre i l'ajude a posar-ho de nou al seu lloc; la balladora no pot eixir del rogle.
Español: En cambio, si a una bailadora se le desata el lazo, un zapato o pierde alguna pieza del vestido, tiene que ser alguien del público que entre y le ayudo a ponérselo de nuevo; la bailadora no puede salir del corro.
Valencià: Si per força major la balladora ha d'eixir del rogle, durant eixa dansada hauria d'abandonar el rogle amb el seu ballador, la parella del quadre en què ballava es queda sola i la resta de balladores es ressituen per mitjà de la «cadena».
Español: Si por fuerza mayor la bailadora tiene que salir del corro, durante ese baile tendría que abandonar el corro con su bailador, quedando sola la pareja del cuadro en el que bailaba y reubicándose el resto de bailadoras mediante la «cadena».
Valencià: L'element característic que acompanya els majorals durant totes les festes i de manera especial dins del rogle durant les nits de Danses és el gaiato.
Español: El elemento característico que acompaña a los mayorales durante todas las fiestas y de manera especial dentro del corro durante las noches de Danzas es el gaiato.
Valencià: Un llarg bastó de fusta de lledoner que els majorals utilitzen com símbol d'autoritat dins del rogle i a la festa.
Español: Un largo bastón de madera de almez que los mayorales utilizan como símbolo de autoridad dentro del corro y en la fiesta.
Valencià: El gaiato dels majorals és un símbol per a guiar la dansa i vetlar perquè tot isca bé.
Español: El gaiato de los mayorales es un símbolo para guiar el baile y velar para que todo salga bien.
Valencià: Per això, el gaiato amb què els majorals inicien els primers compassos de la dansa acompanyant en l'eixida al rogle a totes les balladores, s'inclina davant de les balladores amb gest deferent i elegant.
Español: Por eso el gaiato con el que los mayorales inician los primeros compases del baile acompañando en la salida al corro a todas las bailadoras, se inclina ante las bailadoras con gesto deferent y elegante.
Valencià: Les balladores: de tots és ben sabut que les Festes a Sant Agustí són unes festes on la balladora és la vertadera protagonista.
Español: Las bailadoras: de todos es bien sabido que las Fiestas a San Agustín son unas fiestas donde la bailadora es la verdadera protagonista.
Valencià: La tradició diu que a Bocairent són les balladores les que han de buscar-se ballador per a cada una de les cinc nits de Danses, i és un dels pocs llocs on se segueix ballant íntegrament amb parelles balladora-ballador, i això no fa més que indicar-nos el bon moment que travessa la dansa a la nostra població.
Español: La tradición dice que en Bocairent son las bailadoras las que tienen que buscarse bailador para cada una de las cinco noches de Danzas, y es uno de los pocos lugares donde se sigue bailando íntegramente con parejas bailadora-bailador, y esto no hace más que indicarnos el buen momento que atraviesa la danza en nuestra población.
Valencià: Cada ball de cada població conté elements diferenciadors i a Bocairent no podia ser d'una altra manera.
Español: Cada baile de cada población contiene elementos diferenciadores, y en Bocairent no podía ser de otra manera.
Valencià: Cada nit de dansa una balladora te l'honor de ser la cap de dansa, que segons la tradició ha sigut una dona casada.
Español: Cada noche de baile una bailadora tiene el honor de ser la cap de dansa, que según la tradición ha sido una mujer casada.
Valencià: Juntament amb un majoral iniciarà la dansa amb una tocada de dolçaina lenta i cerimoniosa, per a acabar amb el que anomenem «passet» marcat pel tabal.
Español: Junto con un mayoral iniciará el baile con una pieza de dulzaina lenta y ceremoniosa, para acabar con el que denominamos «passet» marcado por el tamboril.
Valencià: La cap de dansa, a més de buscar-se ballador, té el dret de triar l'altra parella que l'acompanyarà fent quadre i és l'encarregada de marcar el pas a la resta de balladors.
Español: La cap de dansa, además de buscarse bailador, tiene el derecho de elegir a la otra pareja que la acompañará haciendo cuadro, y es la encargada de marcar el paso al resto de bailadores.
Valencià: A Bocairent la dansa té un ordre establit.
Español: En Bocairent la danza tiene un orden establecido.
Valencià: El torn al rogle el prendrà cada balladora quan ix a ballar per primera vegada, mantenint sempre el mateix ordre, que tradicionalment ha sigut: després del cap de dansa i acompanyant, casades, forasteres, fadrines i de més veteranes en la dansa a menys.
Español: El turno en el corro lo tomará cada bailadora cuando sale a bailar por primera vez, manteniendo siempre el mismo orden, que tradicionalmente ha sido: después de la cap de dansa y acompañante, casadas, forasteras, solteras y de más veteranas en el baile a menos.
Valencià: Les diferents balladores aniran entrant al ball acompanyades d'un majoral i situant-se en quadres de dues parelles, avançant per mitjà del «passet», que es trencarà per un toc de dolçaina que anomenem «cadena» mitjançant la qual les parelles avancen o retrocedeixen.
Español: Las diferentes bailadoras irán entrando en el baile acompañadas por un mayoral y situándose en cuadros de dos parejas, avanzando por medio del «passet», que se romperá por un toque de dulzaina que denominamos «cadena» mediante el cual las parejas avanzan o retroceden.
Valencià: Tot seguit el majoral deixarà pas al ballador i pas a pas anirà formant-se el rogle al voltant de la font de la plaça l'Ajuntament.
Español: A continuación el mayoral dejará paso al bailador y paso a paso irá formándose el corro alrededor de la fuente de la plaza el Ayuntamiento.
Valencià: Una vegada estan totes les balladores al lloc corresponent, dins del rogle, les parelles comencen a «botar» al toc de la dolçaina, fent les diferents figures de la dansa: canvi de parelles, per dins i per fora, la pinya, tres dos i un, la creu, dreta i esquerra, les esquenetes.
Español: Cuando están todas las bailadoras en el lugar correspondiente, dentro del corro, las parejas empiezan a «botar» al son de la dulzaina, haciendo las diferentes figuras de la danza: cambio de parejas, por dentro y por fuera, la piña, tres dos y uno, la cruz, derecha e izquierda, las «esquenetes».
Valencià: Després de «botar» vindrà el «passet» marcat pel tabal fins a l'altre toc de dolçaina «cadena» per a seguir una altra vegada amb el «passet» fins que es torna a «botar».
Español: Después de «botar» vendrá el «passet» marcado por el tamboril, hasta el otro toque de dulzaina «cadena» para seguir otra vez con el «passet» hasta que se vuelve a «botar».
Valencià: I així successivament fins que la cap de dansa completa les tres voltes a la font de la plaça, moment en què el majoral anirà per la cap de dansa, la traurà del rogle i li oferirà una misteleta.
Español: Y así sucesivamente hasta que la cap de dansa completa las tres vueltas a la fuente de la plaza, momento en el que el mayoral irá a por la cap de dansa, la sacará del corro y le ofrecerá una mistela.
Valencià: Un tro avisarà que la dansada ha arribat a la fi: la dolçaina començarà a tocar un final accelerat d'El tio Pep se'n va a Muro i tots els balladors «botaran» el dreta i esquerra.
Español: Un cohete avisará que el baile ha llegado a su fin: la dulzaina empezará a tocar un final acelerado de El tio Pep se'n va a Muro y todos los bailadores «botarán» a derecha e izquierda.
Valencià: Cal tindre en compte també, dins del ritual de la dansa, que quan una balladora arriba tard al seu torn d'entrada al rogle haurà d'eixir l'última d'aqueixa dansada.
Español: Hay que tener en cuenta también, dentro del ritual del baile, que cuando una bailadora llega tarde a su turno de entrada en el corro, deberá de salir la última de esa danzada.
Valencià: Si un ballador arriba tard al rogle i la cap de dansa ja ha fet la primera volta sencera a la plaça, el ballador no podrà incorporar-se al ball fins a la segona dansada.
Español: Si un bailador llega tarde al corro y la cap de dansa ya ha dado la primera vuelta entera a la plaza, el bailador no podrá incorporarse a la danza hasta la segunda danzada.
Valencià: En aquest cas, el majoral traurà la balladora del rogle abans de la primera «botada» i la parella que feia quadre amb ella continuarà al rogle i podrà «botar» i tocar les postisses amb normalitat tot reubicant-se la resta de balladores per mitjà de la «cadena».
Español: En este caso, el mayoral sacará a la bailadora del corro antes de la primera «botada» y la pareja que hacía cuadro con ella continuará en el corro y podrá «botar» y tocar las castañuelas con normalidad reubicándose el resto de bailadoras mediante la «cadena».
Valencià: Si el ballador tampoc acudeix a la segona dansada, la balladora ja no podrà incorporar-se al rogle i l'ordre de les balladores correrà el lloc que ocupava aquesta balladora.
Español: Si el bailador tampoco acude a la segunda danzada, la bailadora ya no podrá incorporarse al corro y el orden de las bailadoras correrá el lugar que ocupaba esta bailadora.
Valencià: L'any 1954 s'incorpora a la dansa la figura de la clavariessa major, que representa a totes les balladores.
Español: En el año 1954 se incorpora al baile la figura de la clavaria mayor, que representa a todas las bailadoras.
Valencià: No interfereix en l'essència de la dansa, sols amb l'únic canvi de tindre l'obligació d'eixir a ballar la primera nit de Danses i fer de cap de dansa; les altres quatre nits resten com eren tradicionalment.
Español: No interfiere en la esencia del baile, solo con el único cambio de tener la obligación de salir a bailar la primera noche de Danzas y hacer de cap de dansa; las otras cuatro noches se quedan como estaban tradicionalmente.
Valencià: Juntament amb la clavariessa s'incorpora a la festa un grup de dones que formen la cort d'honor, per tant en les nits de Danses estaven assegurades unes quantes balladores més.
Español: Junto con la clavaria se incorpora a la fiesta un grupo de mujeres que forman la corte de honor, por lo tanto en las noches de Danzas estaban aseguradas unas cuantas bailadoras más.
Valencià: Els balladors: cinc dies abans de la Festivitat del Pare Sant Agustí se celebren les nits de Danses, en què parelles de balladores i balladors es reuneixen a la plaça de l'Ajuntament per a ballar.
Español: Los bailadores: cinco días antes de la Festividad del Padre San Agustín se celebran las noches de Danzas en las que parejas de bailadoras y bailadores se reúnen en la plaza de el Ayuntamiento para bailar.
Valencià: En aquesta ocasió l'home ballador que l'acompanya és el privilegiat de començar la dansada juntament amb la seua balladora i ser la primera parella de balladors que inicia el ritme després de substituir el majoral.
Español: En esta ocasión el hombre bailador que la acompaña es el privilegiado de empezar el baile junto con su bailadora y ser la primera pareja de bailadores que inicia el ritmo después de sustituir al mayoral.
Valencià: El que ja és considerat més que un ritual és el paper que fa el ballador en aquestes festes.
Español: El que ya es considerado más que un ritual es el papel que hace el bailador en estas fiestas.
Valencià: Aquest passa per casa de la balladora a l'hora que acorden els dos.
Español: Este pasa por casa de la bailadora a la hora que acuerdan los dos.
Valencià: L'home li agafa les postisses i li les guarda fins a l'hora d'eixir al rogle a ballar.
Español: El hombre le recoge las castañuelas y se las guarda hasta la hora de salir al corro a bailar.
Valencià: En el descans, el ballador convida la dona a un refresquet per a recuperar-se i així poder agafar forces per a continuar amb la dansada següent.
Español: En el descanso, el bailador invita a la mujer a un refrigerio para recuperarse y así poder coger fuerzas para continuar con el siguiente baile.
Valencià: En acabar les dues dansades, la balladora convida en sa casa a una picadeta al ballador de la seua nit o bé l'obsequia al final amb un detallet.
Español: Al acabar las dos danzadas, la bailadora invita en su casa a un picoteo al bailador de su noche, o le obsequia al final con un pequeño detalle.
Valencià: El vestit: La balladora: a l'hora de vestir-se, les balladores tenen dues possibilitats per a triar el vestit: el vestit de valenciana o el de cardadora.
Español: El vestido: La bailadora: para vestirse, las bailadoras tienen dos posibilidades para elegir el vestido: el traje de valenciana o el de cardadora.
Valencià: Vestit de valenciana/llauradora: s'anomena així el vestit que s'ha usat des del segle xix, que prové del vestit de llauradora i que començà a utilitzar-se a la ciutat de València.
Español: Traje de valenciana/labradora: se denomina así el vestido que se ha usado desde el siglo xix, que proviene del vestido de labriega y que empezó a utilizarse en la ciudad de València.
Valencià: Amb cos de mànega curta de fanal amb randes i de la mateixa tela que la falda, seda teixida en colors vius, amb mantelleta i davantal a joc en tul blanc brodats en or.
Español: Con cuerpo de manga corta de farol con puntillas y de la misma tela que la falda, seda tejida en colores vivos, con manteleta y delantal a juego en tul blanco bordados en oro.
Valencià: Vestit de cardadora: s'anomena així el vestit típic de dona bocairentina.
Español: Traje de cardadora: se denomina así el vestido típico de mujer bocairentina.
Valencià: No s'utilitzava per a ballar, si bé va ser utilitzat a la dansa de manera esporàdica per algunes balladores del Grupo de Danzas de la Sección Femenina de la Falange a partir dels anys quaranta, amb què es va recuperar així l'ús d'aquest vestit, encara que per a una finalitat que no era la seua.
Español: No se utilizaba para bailar, si bien fue utilizado en el baile de manera esporádica por algunas bailadoras del Grupo de Danzas de la Sección Femenina de la Falange a partir de los años cuarenta, con lo que se recuperó así el uso de este traje, aunque para una finalidad que no era la suya.
Valencià: Pels anys seixanta una empresa tèxtil local premiava les balladores que més nits utilitzaven el vestit de «cardaora» durant les danses.
Español: Por los años sesenta, una empresa textil local premiaba a las bailadoras que más noches utilizaban el traje de «cardaora» durante las danzas.
Valencià: Tot i això van ser les balladores del Grup de Danses «Cardaors» les que van començar a utilitzar aquesta indumentària de manera continuada a les nits de Danses durant la segona meitat de la dècada dels setanta del segle xx.
Español: Aun así estuvieron las bailadoras del Grup de Danses «Cardaors» las que empezaron a utilizar esta indumentaria de manera continuada las noches de Danzas durante la segunda mitad de la década de los setenta del siglo xx.
Valencià: Aquest vestit està format per falda anomenada de manta o de llana prisada, frunzida o taulejada, fortament acolorida amb tonalitats molt vives que solen anar repetint-se.
Español: Este traje está formado por falda llamada «de manta» o de «llana prisada», fruncida o tableada, fuertemente coloreada con tonalidades muy vivas que suelen ir repitiéndose.
Valencià: El vestit es complementa amb gipó negre amb mànega llarga, amb mantelleta o mocador de coll de cotó brodat i davantal de vellut negre.
Español: El vestido se complementa con jubón negro con manga larga, con manteleta o pañuelo de cuello de algodón bordado y delantal de terciopelo negro.
Valencià: La indumentària utilitzada per les balladores ofereix a les Danses de Bocairent un barroquisme molt espectacular, en què el que queda ben clar és que el més important no és quin vestit s'utilitze per a ballar, sinó posar-se el vestit i complir cada any amb el ritu de la dansa.
Español: La indumentaria utilizada por las bailadoras ofrece en las Danzas de Bocairent un barroquismo muy espectacular, en el que queda muy claro que lo más importante no es qué vestido se utiliza para bailar, sino ponerse el vestido y cumplir cada año con los ritos del bailes.
Valencià: En ambdós casos el vestit ha d'anar sempre complet, sense que hi falte cap peça i sense que en porte cap de més.
Español: En ambos casos, el vestido tiene que ir siempre completo, sin que le falte ninguna pieza y sin que lleve ninguna de más.
Valencià: En el passat han quedat èpoques en què l'economia no permetia «grans despeses en la indumentària», i per a poder eixir a ballar a la plaça es cosien vestits de balladora a partir de cortines de «damasc o de cretona», o cobertors dels llits i s'eixia a ballar.
Español: En el pasado han quedado épocas en las que la economía no permitía «grandes gastos en la indumentaria», y para poder salir a bailar en la plaza se cosían vestidos de bailadora a partir de cortinas de «damasc o de cretona», o colchas de las camas y se salía a bailar.
Valencià: El ballador: si bé la indumentària habitual dels balladors, almenys fins abans de la Guerra Civil, s'havia caracteritzat per uns calçons curts negres, faixa, camisa blanca i corbata, amb calces blanques i espardenyes d'espart, després de la guerra es van introduir algunes novetats en la indumentària masculina.
Español: El bailador: si bien la indumentaria habitual de los bailadores, al menos hasta antes de la Guerra Civil, se había caracterizado por unos calzones cortos negros, faja, camisa blanca y corbata, con calcetas blancas y alpargatas de esparto, después de la guerra se introdujeron algunas novedades en la indumentaria masculina.
Valencià: Alguns homes van començar a lluir una jaqueta negra, sense solapes i amb les puntes arredonides, curta fins als malucs i que no es tancava per davant.
Español: Algunos hombres empezaron a lucir una chaqueta negra, sin solapas y con las puntas redondeadas, corta hasta la cadera y que no se cerraba por delante.
Valencià: La jaqueta anava adornada amb azabache.
Español: La chaqueta iba adornada con azabache.
Valencià: També es posaven (i molts segueixen posant-se) faixes brodades amb motius florals, col·locades de manera que el brodat quedara sobre la panxa, visible.
Español: También se ponían (y muchos siguen poniéndose) fajas bordadas con motivos florales, colocadas de forma que el bordado quedara sobre la barriga, visible.
Valencià: Més tard va començar a utilitzar-se el jupetí de tela de seda florejada, amb puntes davanteres, escot xicotet, sense solapes i amb la tela de l'esquena de ras de color.
Español: Más tarde empezó a utilizarse el chaleco de tela de seda floreada, con puntas delanteras, escote pequeño, sin solapas y con la tela de la espalda de raso de color.
Valencià: Aquells que tenien a casa un jupetí vell, se'l posaven.
Español: Aquellos que tenían en casa un chaleco viejo, se lo ponían.
Valencià: Cap als anys cinquanta la corbata va caure en desús i ja eren pocs els homes que la utilitzaven.
Español: Hacia los años cincuenta la corbata cayó en desuso y ya eran pocos los hombres que la utilizaban.
Valencià: Actualment no utilitzen corbata els balladors.
Español: Actualmente no utilizan corbata los bailadores.
Valencià: Als anys cinquanta del segle xx i durant pocs anys també es va utilitzar per part d'alguns balladors el vestit de torrentí, un vestit de seda, normalment ras, de colors vius (verd, blau, or vell o roig), format per jaqueta amb solapes triangulars i tallada a la cintura i pantalons curts.
Español: En los años cincuenta del siglo xx, y durante pocos años, también usaron algunos bailadores el traje de torrentino, un vestido de seda, normalmente raso, de colores vivos (verde, azul, oro viejo o rojo), formado por chaqueta con solapas triangulares y ceñida a la cintura y pantalones cortos.
Valencià: A més a més, camisa blanca, faixa de llana o cotó, calces i espardenyes.
Español: Además, camisa blanca, faja de lana o algodón, calcetas y alpargatas.
Valencià: El cap solia cobrir-se amb un barret amb borles de seda, normalment a conjunt amb la faixa.
Español: La cabeza solía cubrirse con un sombrero con borlas de seda, normalmente a conjunto con la faja.