gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Tercer La protecció de les Danses del Rei Moro, d'Agost, com a patrimoni cultural immaterial es concretarà en les mesures següents: a) Realitzar labors d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.
Español: Tercero La protección de las Danzas del Rey Moro, de Agost, como patrimonio cultural inmaterial se concretará en las siguientes medidas: a) Realizar labores de identificación, descripción, investigación, estudio y documentación con criterios científicos.
Valencià: La gestió del patrimoni cultural protegit per aquesta declaració de bé de rellevància local immaterial correspon a l'Ajuntament d'Agost i als danseros.
Español: La gestión del patrimonio cultural protegido por esta declaración de bien de relevancia local inmaterial corresponde al Ayuntamiento de Agost y a los danseros.
Valencià: València, 14 de febrer de 2020.
Español: València, 14 de febrero de 2020.
Valencià: - La directora general de Cultura i Patrimoni Cultural: M.
Español: - La directora general de Cultura y Patrimonio Cultural: M.
Valencià: La festa del Rei Moro, d'Agost, pertany a un cicle festiu d'hivern, en el qual el Nadal, el Cap d'Any i el Carnestoltes obrin i tanquen períodes naturals, civils i agrícoles.
Español: La fiesta del Rey Moro, de Agost, pertenece a un ciclo festivo de invierno, en el que la Navidad, el Año Nuevo y el Carnaval, abren y cierran periodos naturales, civiles y agrícolas.
Valencià: A més de pertànyer a aquest cicle d'hivern, i com a tal complir una sèrie de característiques amb elements propis de les dates, aconsegueix el seu apogeu com a festa o ritu d'iniciació, per ser una festa de «quintos».
Español: Además de pertenecer a ese ciclo de invierno, y como tal cumplir una serie de características con elementos propios de las fechas, alcanza su apogeo como fiesta o rito de iniciación, al ser una fiesta de «quintos».
Valencià: La festa del Rei Moro és una festa d'identitat d'edat i de gènere.
Español: La fiesta del Rey Moro es una fiesta de identidad de edad y de género.
Valencià: De tindre una categoria natural, formada per joves de determinades edats, «quintos» o «fadrins», ha passat a ser una institució de tradició històrica amb una responsabilitat local, municipal, en l'organització de la festa.
Español: De tener una categoría natural, formada por jóvenes de determinadas edades, «quintos» o «fadrins», ha pasado a ser una institución de tradición histórica con una responsabilidad local, municipal, en la organización de la fiesta.
Valencià: En conseqüència, la festa del Rei Moro és, com tot ritual o festivitat, de caràcter polisèmic i presenta multitud de significats.
Español: En consecuencia, la fiesta del Rey Moro es, como todo ritual o festividad, de carácter polisémico y presenta multitud de significados.
Valencià: Es caracteritzaven pel protagonisme dels joves, els quals aconseguien una tolerància especial per a realitzar activitats i jocs de caràcter burlesc, alguns dels quals traspassaven determinats límits fins al punt de ser prohibits al llarg dels segles.
Español: Se caracterizaban por el protagonismo de los jóvenes, quienes conseguían una tolerancia especial para realizar actividades y juegos de carácter burlesco, algunos de los cuales traspasaban determinados límites hasta el punto de ser prohibidos a lo largo de los siglos.
Valencià: En la Comunitat Valenciana ens trobem, a més, amb una llarga tradició de festes de Moros i Cristians, de manera que presenta una variant respecte als reis d'aquestes, a causa de certes característiques històriques particulars, que ací es converteix en Rei Moro.
Español: En la Comunitat Valenciana nos hallamos, además, con una larga tradición de fiestas de Moros y Cristianos, de forma que presenta una variante respecto a los reyes de las mismas, debido a ciertas características históricas particulares, que aquí se convierte en Rey Moro.
Valencià: En definitiva, la festa del Rei Moro i la Reina Mora, a través dels rituals duts a terme fonamentalment pels joves, permet endinsar-nos en la societat i l'esperit de la població d'Agost.
Español: En definitiva, la fiesta del Rey Moro y la Reina Mora, a través de los rituales llevados a cabo fundamentalmente por los jóvenes, permite adentrarnos en la sociedad y el espíritu de la población de Agost.
Valencià: Forma part de la tradició i de les seues senyes d'identitat; contribueix al desenvolupament i pervivència d'un patrimoni cultural i històric que els protagonistes enriqueixen any rere any, reflectint el dinamisme social del grup.
Español: Forma parte de la tradición y de sus señas de identidad; contribuye al desarrollo y pervivencia de un patrimonio cultural e histórico cuyos protagonistas enriquecen año tras año, reflejando el dinamismo social del grupo.
Valencià: Denominació: les Danses del Rei Moro, d'Agost, 2.2.
Español: Denominación: las Danzas del Rey Moro, de Agost, 2.2.
Valencià: Localitat: Agost (Alacant) 2.3.
Español: Localidad: Agost (Alicante) 2.3.
Valencià: Protagonistes: danseros, balladores, Rei Moro, Reina Mora, quintos, alcançadors de taronges, acompanyants del Rei Moro. 2.5.
Español: Protagonistas: danseros, bailadoras, Rey Moro, Reina Mora, quintos, naranjeros, acompañantes del Rey Moro. 2.5.
Valencià: Antecedents històrics Les Danses del Rei Moro parteixen d'una arrel tripartida constituïda per les festes de bojos, els moros i cristians i la celebració de quintes, i són les primeres, les festes de bojos, el canal de connexió per a endinsar-nos en els seus orígens.
Español: Antecedentes históricos Las Danzas del Rey Moro parten de una raíz tripartita constituida por las fiestas de locos, los moros y cristianos y la celebración de quintas, siendo las primeras, las fiestas de locos, el canal de conexión para adentrarnos en sus orígenes.
Valencià: El ball és un tema recurrent i amb un gran pes específic en les festes del Rei Moro, d'Agost,.
Español: El baile es un tema recurrente y con un gran peso específico en las fiestas del Rey Moro, de Agost,.
Valencià: La música, de la mà de la dolçaina i el tabalet, l'escenari (la plaça major) i la dansa coneguda com a ball pla o de plaça són elements imprescindibles sense els quals no es pot entendre la festa. 2.5.1.
Español: La música, de la mano de la dulzaina y el tamboril, el escenario (la plaza mayor) y la danza conocida como «ball pla» o baile de plaza son elementos imprescindibles sin los que no se puede entender la fiesta. 2.5.1.
Valencià: El joc o festa del Rei Pàixaro: un govern de farsa.
Español: El juego o fiesta del Rey Pájaro: un gobierno de farsa.
Valencià: A Agost, tal com ens indiquen els documents, en la primera parella de ball trobem el personatge principal de la festa: el Rei Pàixaro.
Español: En Agost, tal como nos indican los documentos, en la primera pareja de baile encontramos al personaje principal de la fiesta: el Rey Pájaro.
Valencià: La festa del Rei Pàixaro constitueix una de les arrels més importants que conformen el substrat del que hui coneixem com a Danses del Rei Moro.
Español: La fiesta del Rey Pájaro constituye una de las raíces más importantes que conforman el sustrato de lo que hoy conocemos como Danzas del Rey Moro.
Valencià: Se solia celebrar el 28 de desembre i es troba, amb variants i particularitats locals, en altres poblacions pròximes, com Ibi, Tibi o Onil.
Español: Se solía celebrar el 28 de diciembre y se encuentra, con variantes y particularidades locales, en otras poblaciones cercanas, como Ibi, Tibi u Onil.
Valencià: Per això, coneixem algunes pinzellades del seu esdevindre històric a partir de les prohibicions emeses contra la seua celebració, que es van convertir en habituals des de mitjans del segle XVII. 2.5.2.
Español: Por ello, conocemos algunas pinceladas de su devenir histórico a partir de las prohibiciones emitidas contra su celebración, que se convirtieron en habituales desde mediados del siglo XVII. 2.5.2.
Valencià: Moros i cristians: són una de les manifestacions festives més característiques del territori valencià, especialment de les comarques centrals i del sud.
Español: Moros y cristianos: son una de las manifestaciones festivas más características del territorio valenciano, especialmente de las comarcas centrales y del sur.
Valencià: No obstant això, no va ser fins al segle XVII, en el context d'inseguretat que es vivia a la costa pels constants atacs de pirates barbarescos i turcs, quan tenim les primeres notícies de la seua celebració.
Español: No obstante, no fue hasta el siglo XVII, en el contexto de inseguridad que se vivía en la costa por los constantes ataques de piratas berberiscos y turcos, cuando tenemos las primeras noticias de su celebración.
Valencià: Un altre fet històric, la presa de Tetuan (1860), va accentuar la por al veí musulmà, que es va manifestar, al seu torn, en una major difusió de les festes de moros i cristians, tal com es reflecteix en poblacions pròximes a Agost.
Español: Otro hecho histórico, la toma de Tetuán (1860), acentuó el miedo al vecino musulmán, manifestándose, a su vez, en una mayor difusión de las fiestas de moros y cristianos, tal como se refleja en poblaciones cercanas a Agost.
Valencià: És probable que fora aquest el context en què la festa del Rei Pàixaro es convertira a Agost en la del Rei Moro.
Español: Es probable que fuera ese el contexto en el que la fiesta del Rey Pájaro se convirtiera en Agost en la del Rey Moro.
Valencià: Segons consta en l'Arxiu Parroquial d'Agost, en 1691 encara s'utilitza el nom de rei pàixaro o pájaro.
Español: Según consta en el Archivo Parroquial de Agost, en 1691 todavía se utiliza el nombre de rey pàixaro o pájaro.
Valencià: No obstant això, la memòria oral revela que, almenys des de principis del segle XX, era conegut com a Rei Moro.
Español: Sin embargo, la memoria oral revela que, al menos desde principios del siglo XX, era conocido como Rey Moro.
Valencià: Segons això, és molt probable que el nostre rei canviara de nom durant la segona meitat del segle XIX, després de l'impacte de la presa de Tetuan.
Español: Según esto, es muy probable que nuestro rey cambiase de nombre durante la segunda mitad del siglo XIX, después del impacto de la toma de Tetuán.
Valencià: D'altra banda, el Rei Moro té connexions amb l'anomenada Mahoma, representació del profeta musulmà en les celebracions d'altres poblacions com Beneixama, Castalla o Biar, entre altres.
Español: Por otra parte, el Rey Moro tiene conexiones con la llamada Mahoma, representación del profeta musulmán en las celebraciones de otras poblaciones como Beneixama, Castalla o Biar, entre otras.
Valencià: Es representa com una figura abillada amb turbant, una poblada barba i to de pell fosc, elements comuns a la indumentària del Rei Moro, d'Agost,.
Español: Se representa como una figura ataviada con turbante, una poblada barba y tono de piel oscuro, elementos comunes en la indumentaria al Rey Moro, de Agost,.
Valencià: Així, l'entrada del Rei Moro a la plaça de l'Ajuntament d'Agost i que inicie la dansa escenifica la victòria de les hosts musulmanes, mentre que la Nit dels Coets i les paperades que el públic li llança vindrien a significar la batalla i la derrota del mandatari musulmà.
Español: Así, la entrada del Rey Moro a la plaza del Ayuntamiento de Agost y que inicie la danza escenifica la victoria de las huestes musulmanas, mientras la Noche de los Cohetes y las paperades que el público le lanza vendrían a significar la batalla y la derrota del mandatario musulmán.
Valencià: Aquestes utilitzen dos tipus de vestits: el de faldellí i el de clar.
Español: Estas utilizan dos tipos de traje: el de refajo y el de claro.
Valencià: En aquestes festes es realitza el comiat forçós, per la qual cosa es barregen la crítica als poders establits i la solidaritat de la comunitat local, ja que es permet als més joves una permissibilitat extraordinària a les habituals malifetes que eren comeses durant les festes.
Español: En ellas se realiza la despedida forzosa, por lo que se mezclan la crítica a los poderes establecidos y la solidaridad de la comunidad local, al permitirles a los más jóvenes una permisividad extraordinaria a las habituales fechorías que eran cometidas durante las fiestas.
Valencià: En les Danses del Rei Moro els participants són els quintos, danseros i alcançadors de taronges.
Español: En las Danzas del Rey Moro los participantes son los quintos, danseros y naranjeros.
Valencià: Els grups es troben separats per un any de diferència, des dels quintos que faran el servei militar fins als alcançadors, que intervenen en el paper de novells.
Español: Los grupos se encuentran separados por un año de diferencia, desde los quintos que harán el servicio militar hasta los naranjeros, que intervienen en el papel de novatos.
Valencià: A Agost els danseros s'encarreguen de pegar paperades als alcançadors des del moment que entren en la plaça el dia de Cap d'Any.
Español: En Agost los danseros se encargan de pegar paperades a los naranjeros desde el momento en que entran en la plaza el día de Año Nuevo.
Valencià: La festa té un important component de teatralització de la violència, ja que no existeixen rivalitats reals entre els participants.
Español: La fiesta tiene un importante rasgo de teatralización de la violencia, puesto que no existen rivalidades reales entre los participantes.
Valencià: A Agost els xics que havien fet danses guanyaven el qualificatiu de «fadrins», la qual cosa els permetia, a tots els efectes, relacionar-se amb xiques.
Español: En Agost los chicos que habían hecho danzas ganaban el calificativo de «fadrins», lo que les permitía, a todos los efectos, relacionarse con chicas.
Valencià: Un element molt present en la celebració de les festes de quintos és el carro.
Español: Un rasgo muy presente en la celebración de las fiestas de quintos es el carro.
Valencià: El carro s'ha interpretat com un símbol de l'estatus social, ja que només els agricultors tenien carro, no els qui treballaven a jornal.
Español: El carro se ha interpretado como un símbolo del estatus social, ya que solo los agricultores tenían carro, no los que trabajaban a jornal.
Valencià: Potser es tractaria, una vegada més, d'una forma de subvertir l'ordre social.
Español: Quizá se trataría, una vez más, de una forma de subvertir el orden social.
Valencià: Hi ha una gran varietat de proclames, però en el cas d'Agost una de les més conegudes és: «I tu que estàs en el llit / en la mà en l'abadoc / i mosatros ací estem / més calents que un rabosot».
Español: Existe una gran variedad de proclamas, pero en el caso de Agost una de las más conocidas es: «I tú que estás en el llit / en la mà en l'abadoc / i mosatros ací estem / més calents que un rabosot».
Valencià: L'últim element que s'identifica amb les celebracions de comiat dels quintos és el de les almoines en espècie.
Español: El último elemento que se identifica con las celebraciones de despedida de los quintos es el de las limosnas en especie.
Valencià: En canvi el dia de Cap d'Any el protagonisme recau sobre la «guerra» que tindrà lloc entre les quintes d'alcançadors de taronges, danseros i quintos.
Español: En cambio el día de Año Nuevo el protagonismo recae sobre la «guerra» que tendrá lugar entre las quintas de naranjeros, danseros y quintos.
Valencià: Resulta fascinant com els tres fonaments principals de les Danses del Rei Moro, d'Agost, apareixen relacionats tan estretament que es fan pràcticament inseparables.
Español: Resulta fascinante cómo los tres fundamentos principales de las Danzas del Rey Moro, de Agost, aparecen relacionados tan estrechamente que se hacen prácticamente inseparables.
Valencià: Elements de les festes de quintos com les col·lectes entre el veïnat, les crítiques a les autoritats o representar el paper d'autoritat efímera, i que són habituals en aquest tipus de celebracions, constitueixen elements compartits amb les mencionades festes de bojos, especialment amb la festa del Rei Pàixaro.
Español: Elementos de las fiestas de quintos como las colectas entre el vecindario, las críticas a las autoridades o representar el papel de autoridad efímera, y que son habituales en este tipo de celebraciones, constituyen elementos compartidos con las mencionadas fiestas de locos, especialmente con la fiesta del Rey Pájaro.
Valencià: I al mateix temps, el Rei es converteix en «moro» per a canviar part del seu contingut i fer una recreació dansada de la conquista cristiana.
Español: Y al mismo tiempo, el Rey se convierte en «moro» para cambiar parte de su contenido y representar una recreación danzada de la conquista cristiana.
Valencià: A pesar que els diferents vessants que articulen els fonaments de les danses actuals s'interconnecten, no hi ha dubte que la columna vertebral que sosté el fil conductor des dels orígens més remots de la festa fins a l'actualitat, i que aglutina elements dels quintos i també dels moros i cristians, són les festes de bojos. 2.6.
Español: Pese a que las varias vertientes que articulan los fundamentos de las danzas actuales se interconectan, no cabe duda que la columna vertebral que sostiene el hilo conductor desde los orígenes más remotos de la fiesta hasta la actualidad, y que aglutina elementos de los quintos y también de los moros y cristianos, son las fiestas de locos. 2.6.
Valencià: !», amb aquest crit, els joves que durant l'any compliran els díhuit anys es converteixen en danseros l'u de gener, a la plaça de l'Ajuntament.
Español: Descripción del bien: «danseeeeeros!, danseeeeros?!», con este grito, los jóvenes que durante el año cumplirán los dieciocho años se convierten en danseros el uno de enero, en la plaza del Ayuntamiento.
Valencià: Per davant, la tasca i la responsabilitat d'organitzar les danses d'aquest any.
Español: Por delante, la tarea y la responsabilidad de organizar las danzas de este año.
Valencià: Els protagonistes de l'acte són els xics de díhuit anys, danseros, que s'encarreguen de la responsabilitat d'organitzar la festa i redactar el text del pregó.
Español: Los protagonistas del acto son los chicos de dieciocho años, danseros, que se encargan de la responsabilidad de organizar la fiesta y redactar el texto del pregón.
Valencià: El mateix dia del pregó els danseros s'encarreguen de baixar a la rambla a arreplegar canyes per a decorar el remolc.
Español: El mismo día del pregón los danseros se encargan de bajar a la rambla a recoger cañas para decorar el remolque.
Valencià: Aquestes es disposen dretes en els laterals de l'estructura, i a poc a poc van arquejant-se cap a l'interior del vehicle fins que s'encreuen, formant una coberta a dues aigües.
Español: Estas se disponen erguidas en los laterales de la estructura, y poco a poco van arqueándose hacia el interior del vehículo hasta que se cruzan, formando una cubierta a dos aguas.
Valencià: Després hi ha un dinar de germanor i, a la vesprada, els danseros fan una volta pel poble i passen la vidriola al veïnat.
Español: Después hay una comida de hermandad y, por la tarde, los danseros dan una vuelta por el pueblo y pasan la hucha al vecindario.
Valencià: A les set i mitja de la vesprada, des del balcó de l'Ajuntament, uns quants danseros lligen el pregó.
Español: A las siete y media de la tarde, desde el balcón del Ayuntamiento, unos cuantos danseros leen el pregón.
Valencià: El format sempre és el mateix, una presentació dels danseros, el cos del pregó (s'atorguen càrrecs festers a persones i autoritats locals en un to irònic) i posteriorment un acomiadament on sempre es demanen disculpes per les ofenses infligides.
Español: El formato siempre es el mismo, una presentación de los danseros, el cuerpo del pregón (se dan cargos festeros a personas y autoridades locales en un tono irónico) y posteriormente una despedida donde siempre se piden disculpas por las ofensas infligidas.
Valencià: Mentre es llig el pregó per primera vegada, altres danseros que estan per la plaça van repartint còpies en paper entre la gent, a canvi d'un donatiu que farà cap a la vidriola dels festers.
Español: Mientras se lee el pregón por primera vez, otros danseros que están por la plaza van repartiendo copias en papel entre la gente, a cambio de un donativo que va a parar a la hucha de los festeros.
Valencià: Després de la lectura en la plaça, els danseros comencen a pregonar les festes. 2.6.2.
Español: Después de la lectura en la plaza, los danseros comienzan a pregonar las fiestas. 2.6.2.
Valencià: Presentació del cartell anunciador de les festes: des de fa uns quants anys, entre el pregó i les danses s'ha introduït la presentació del cartell anunciador de les festes.
Español: Presentación del cartel anunciador de las fiestas: desde unos años atrás, entre el pregón y las danzas se ha introducido la presentación del cartel anunciador de las fiestas.
Valencià: Es realitza a la Casa de Cultura amb la presència dels danseros i de les autoritats polítiques.
Español: Se realiza en la Casa de Cultura con la presencia de los danseros y de las autoridades políticas.
Valencià: Al voltant de les 15.30 € 16.00 hores, els danseros van a arreplegar les balladores, amb l'acompanyament dels dolçainers.
Español: Sobre las 15.30 € 16.00 horas, los danseros van a recoger a las bailadoras, con el acompañamiento de los dulzaineros.
Valencià: Per a distingir-la, la balladora porta un nino xicotet vestit de blanc al costat de la pinta conegut com «el ninyet».
Español: Para distinguirla, la bailadora lleva un muñeco pequeño vestido con traje blanco al lado de la peineta, conocido como «el ninyet».
Valencià: I quan ja està tot preparat toca el tabalet, anunciant la Taranina que marca l'inici del ball.
Español: Y cuando ya está todo preparado toca el tamboril, anunciando la Taranina que marca el inicio del baile.
Valencià: És un moment certament solemne i els danseros es lleven el barret sostenint-lo sobre el pit.
Español: Es un momento ciertamente solemne y los danseros se quitan el sombrero sosteniéndolo sobre el pecho.
Valencià: Després el tabalet marca el ritme de la dansa, que comença amb el caragol, un moviment d'espiral que les balladores executen mentre els danseros continuen caminant pausadament al voltant de la font de la plaça.
Español: Después el tamboril marca el ritmo de la danza, que comienza con el caracol, un movimiento de espiral que las bailadoras ejecutan mientras los danseros siguen caminando pausadamente alrededor de la fuente de la plaza.
Valencià: Van fent voltes d'uns 180 graus sense moure's del lloc i l'única cosa que diferencia el ball per sexes és la posició dels braços, que els xics porten alçats quasi a l'altura del muscle i les xiques apegats al cos.
Español: Van haciendo vueltas de unos 180 grados sin moverse del lugar y lo único que diferencia el baile por sexos es la posición de los brazos, que los chicos llevan levantados casi a la altura del hombro y las chicas pegados al cuerpo.
Valencià: Continua la dansa a la plaça, i després d'unes quantes voltes, els homes del públic comencen a rellevar els danseros, normalment els pares, però pot fer-ho qualsevol altra persona.
Español: Continúa la danza en la plaza, y después de unas cuantas vueltas, los hombres del público comienzan a relevar a los danseros, normalmente los padres, pero cualquier otra persona puede hacerlo.
Valencià: Els relleus van succeint-se, i és costum pegar una paperada al ballador abans de substituir-lo.
Español: Los relevos van sucediéndose, siendo costumbre pegarle una paperada al bailador antes de sustituirlo.
Valencià: La dansa continua fins que tornen els danseros a la plaça i reprenen el ball.
Español: La danza continúa hasta que regresan los danseros a la plaza y reemprenden el baile.
Valencià: Es fan unes quantes voltes més acompanyades dels danseros, i quan el primer ballador alça el barret a la vista del dolçainer, la dansa acabarà com va començar: la Taranina sona, es repeteix la cerimònia i s'acaba el ball. 2.6.4.
Español: Se dan unas cuantas vueltas más acompañadas de los danseros, y cuando el primer bailador alza el sombrero a la vista del dulzainero, la danza acabará como comienza: la Taranina suena, se repite la ceremonia y se acaba el baile. 2.6.4.
Valencià: Es tracta d'un acte popular on qualsevol persona, acompanyada de dolçaina i tabalet, canta uns versos d'exaltació a la seua figura.
Español: Se trata de un acto popular donde cualquier persona, acompañada de dulzaina y tamboril, canta unos versos de exaltación a su figura.