Valencià: El ric repertori lèxic i fraseològic valencià 3.1 Les paraules vives en els parlars valencians actuals, ja documentades en els nostres escriptors clàssics i en altres texts valencians dels segles xiii al xvi, al costat d'altres sinònims i variants: acaçar afanyar-se alçar alfals alfarrassar alifac arrapar bellugar-se bollir brull calça canella caragol castic corriola cresol cudol (clàssic còdol) desfici eixir engrunsar-se / gronsar-se escurar esmortir espenta espentar espill fadrí faena fardatxo ferramenta fesol foguer gelar gesmil (clàssic gesmir) gola got granera llepolia llibrell llima matalaf melic muscle ois palometa pigota pitxer poal porga quemenjar rabosa rajola recialla replegar / arreplegar safanòria solsir tarquim tocar (a la porta) tòs torcar trellat verdader vesprada vidriola xafar xàrcia xic xiquet xufa xulla 3.2 Les parelles de variants o de sinònims, vius en els parlars valencians actuals, ja documentats en la llengua clàssica, al costat d'altres variants i sinònims: afonar / esfondrar arrel / raïl arribar / aplegar bescoll / clatell (clàssic clotell) calfar / escalfar capell / barret conrear / cultivar dacsa / panís defendre / defensar endemà / sendemà estrela (clàssic estela) / estel gemecar / gemegar unflar / inflar mamprendre / emprendre oroneta / oronella paréixer / semblar purna / espurna rent / llevat roig / vermell sacsar / sacsejar 3.3 Les parelles de variants o de sinònims, documentats en texts valencians medievals, dels quals els primers predominen en valencià general i els segons alternen amb aquells en els registres formals: alacrà / escorpí albelló / claveguera amprar / manllevar arena / sorra corder / anyell escaló / graó juí / judici llanda / llauna mitat / meitat perjuí / perjudici prejuí / prejudici servici / servei 3.4 Les parelles de variants o de sinònims vius en els parlars valencians actuals, el primer dels quals ja apareix documentat en el període clàssic: acatxar-se / ajupir-se agafar / agarrar avalotar / escarotar escopir / escopinyar mànega / màniga renyó / ronyó 3.5 Les paraules vives en els parlars actuals, no documentades en texts dels segles xiii al xvi, que en alguns registres alternen amb les variants o els sinònims usats pels nostres escriptors clàssics: coentor / coïssor corfa / escorça gasto / despesa *iaio / avi quadro / quadre xicotet / petit 3.6 Les innovacions del valencià modern (al costat d'altres sinònims i variants): amollar bigot *boçar / vomitar bonegar botella *botijós / tartamut calcetí catxerulo clòtxina / musclo cosquerelles *desficaci desgel desnugar *dessubstanciat *destarifat *destrellatat *desvanit encanar-se escabussar escabussó escopinyada joguet jupetí milotxa monyica nuc nugar pallola pitera poregós prunyó puntelló reballar regallar rogle roín rua (de pa) *tararot tomaca *trompellot voladoret 3.7 Les paraules vives en els nostres parlars i documentades en l'època clàssica, que conviuen amb neologismes o paraules preses d'altres llengües però ja naturalitzades en valencià: desplegar / desenrotllar / desenvolupar fumeral / ximenera sotssecretari / subsecretari / vicesecretari vacacions / vacances 3.8 Les unitats fraseològiques, generalment pròpies de la comunicació oral espontània: a estall a soles a tothora al remat bona cosa donar pena fer ois fer parlar fer pena fer rogle més aïna / més aïnes ser oli en un cresol tindre seguida tirar (traure) el lleu traure trellat I, atés el que assenyala l'article 26 de la Llei 7/1998, el Ple determina que el present text es publique íntegrament en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
Español: El rico repertorio léxico y fraseológico valenciano 3.1 Las palabras vivas en las hablas valencianas actuales, ya documentadas en nuestros escritores clásicos y en otros textos valencianos de los siglos xiii al xvi, al lado de otros sinónimos y variantes: acaçar afanyar-se alçar alfals alfarrassar alifac arrapar bellugar-se bollir brull calça canella caragol castic corriola cresol cudol (clàssic còdol) desfici eixir engrunsar-se / gronsar-se escurar esmortir espenta espentar espill fadrí faena fardatxo ferramenta fesol foguer gelar gesmil (clàssic gesmir) gola got granera llepolia llibrell llima matalaf melic muscle ois palometa pigota pitxer poal porga quemenjar rabosa rajola recialla replegar / arreplegar safanòria solsir tarquim tocar (a la porta) tòs torcar trellat verdader vesprada vidriola xafar xàrcia xic xiquet xufa xulla 3.2 Las parejas de variantes o de sinónimos, vivos en hablas valencianas actuales, ya documentados en la lengua clásica, al lado de otras variantes y sinónimos: afonar / esfondrar arrel / raïl arribar / aplegar bescoll / clatell (clàssic clotell) calfar / escalfar capell / barret conrear / cultivar dacsa / panís defendre / defensar endemà / sendemà estrela (clàssic estela) / estel gemecar / gemegar unflar / inflar mamprendre / emprendre oroneta / oronella paréixer / semblar purna / espurna rent / llevat roig / vermell sacsar / sacsejar 3.3 Las parejas de variantes o de sinónimos, documentados en textos valencianos medievales, de los que los primeros predominan en valenciano general y los segundos alternan con aquellos en los registros formales: alacrà / escorpí albelló / claveguera amprar / manllevar arena / sorra corder / anyell escaló / graó juí / judici llanda / llauna mitat / meitat perjuí / perjudici prejuí / prejudici servici / servei 3.4 Las parejas de variantes o de sinónimos vivos en las hablas valencianas actuales, el primero de los cuales ya aparece documentado en el periodo clásico: acatxar-se / ajupir-se agafar / agarrar avalotar / escarotar escopir / escopinyar mànega / màniga renyó / ronyó 3.5 Las palabras vivas en las hablas actuales, no documentadas en textos de los siglos xiii al xvi, que en algunos registros alternan con las variantes o los sinónimos usados por nuestros escritores clásicos: coentor / coïssor corfa / escorça gasto / despesa *iaio / avi quadro / quadre xicotet / petit 3.6 Las innovaciones del valenciano moderno (al lado de otros sinónimos y variantes): amollar bigot *boçar / vomitar bonegar botella *botijós / tartamut calcetí catxerulo clòtxina / musclo cosquerelles *desficaci desgel desnugar *dessubstanciat *destarifat *destrellatat *desvanit encanar-se escabussar escabussó escopinyada joguet jupetí milotxa monyica nuc nugar pallola pitera poregós prunyó puntelló reballar regallar rogle roín rua (de pa) *tararot tomaca *trompellot voladoret 3.7 Las palabras vivas en nuestras hablas y documentadas en la época clásica, que conviven con neologismos o palabras tomadas de otras lenguas pero ya naturalizadas en valenciano: desplegar / desenrotllar / desenvolupar fumeral / ximenera sotssecretari / subsecretari / vicesecretari vacacions / vacances 3.8 Las unidades fraseológicas, generalmente propias de la comunicación oral espontánea: a estall a soles a tothora al remat bona cosa donar pena fer ois fer parlar fer pena fer rogle més aïna / més aïnes ser oli en un cresol tindre seguida tirar (traure) el lleu traure trellat Y, de conformidad con lo señalado en el artículo 26 de la Ley 7/1998, el Pleno determina que el presente texto se publique íntegramente en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.