gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Un poc més al nord, en la ciutat de Vila-real, també hi ha notícia de l'organització de celebracions taurines d'esta índole a finals del segle XIV.
Español: Un poco más al norte, en la ciudad de Vila-real también existe noticia de la organización de celebraciones taurinas de esta índole a finales del siglo XIV.
Valencià: Així mateix, a Castelló, també es van programar actes taurins en la plaça Major de la ciutat en 1429.
Español: Asimismo, en Castellón, también se programaron en la plaza Mayor de la ciudad en 1429.
Valencià: En el segle següent, quan Felip II va passar per València camí de Montsó, van celebrar-se funcions taurines en el seu honor.
Español: En el siglo siguiente, cuando Felipe II pasó por Valencia, camino de Monzón, se le obsequió con funciones taurinas en su honor.
Valencià: Així mateix, durant la boda de Felip III i Margarita d'Àustria en terres valencianes, es van programar diversos festejos amb bous per a commemorar l'enllaç.
Español: Asimismo, durante la boda de Felipe III y Margarita de Austria en tierras valencianas se programaron diversos festejos con toros como conmemoración.
Valencià: L'època dels Àustria suposarà una continuació de les celebracions medievals encara que ja s'endevinen alguns elements que confirmen una evolució sobre l'etapa anterior.
Español: La época de los Austrias supondrá una continuación de las celebraciones medievales aunque ya se adivinan elementos que confirman una evolución sobre la etapa anterior.
Valencià: D'esta manera, un primer pas consistirà en la professionalització del toreig durant el segle XVII.
Español: De este modo, un primer paso consistirá en la profesionalización del toreo durante el siglo XVII.
Valencià: De fet, esta centúria està considerada com la del relloneig o, el que és el mateix als efectes que ens ocupen, l'època en què els nobles cavallers deixen pas a la gent professional dels bous.
Español: De hecho, esta centuria está considerada como la del rejoneo o lo que es lo mismo a los efectos que nos ocupan, la época en la que los nobles caballeros van a dejar paso a la gente profesional de los toros.
Valencià: En els territoris de l'actual província d'Alacant, els primers indicis de festivitats amb bous es remunten al segle XV.
Español: En los territorios de la actual provincia de Alicante los primeros indicios de festividades con toros se remontan al siglo XV.
Valencià: No obstant això, no és fins a 1605 quan va tindre lloc la primera festa taurina coneguda, organitzada per a celebrar el naixement del fill del rei Felip II, el futur Felip IV.
Español: No obstante, no es hasta 1605 cuando aconteció la primera fiesta taurina conocida organizada para celebrar el nacimiento del hijo del rey Felipe II, el futuro Felipe IV.
Valencià: Per la seua banda, a finals del XVII i el començament del segle XVIII, es produïx el canvi més important a tindre en compte.
Español: Por su parte, a fines del XVII, inicios del siglo XVIII, se produce el cambio más importante a tener en cuenta.
Valencià: Els mossos o acompanyants del cavaller van guanyant protagonisme en l'espectacle fins que, gradualment, les seues actuacions s'imposaran sobre les efectuades per aquell.
Español: Los mozos o acompañantes del caballero van ganando protagonismo en el espectáculo hasta que, paulatinamente, sus actuaciones se impondrán sobre las efectuadas por aquél.
Valencià: D'esta manera, el toreig a peu anirà, de manera successiva, progressant a costa de l'efectuat sobre el cavall fins a desembocar en el toreig actual.
Español: De este modo, el toreo a pie va a ir, de manera sucesiva, progresando a expensas del efectuado sobre el caballo hasta desembocar en el toreo actual.
Valencià: El segle XVIII serà una època de contrastos.
Español: El siglo XVIII va a ser una época de contrastes.
Valencià: El toreig a peu es generalitza i apareixen les primeres figures reconegudes.
Español: El toreo a pie se generaliza y aparecen las primeras figuras reconocidas.
Valencià: No obstant això, l'arribada dels Borbó i l'etapa il·lustrada implicarà un temps de no acceptació d'esta festa fins al punt que serà objecte de diverses prohibicions.
Español: No obstante, la llegada de los Borbones y la etapa ilustrada va a implicar un tiempo de no aceptación de esta fiesta hasta el punto de que va a ser objeto de diversas prohibiciones.
Valencià: És interessant destacar que a partir de la segona mitat del segle XVIII es va introduir a València un costum que duraria fins ben entrat el segle següent, i era portar una orquestra a la plaça durant les nits prèvies a la celebració de les funcions taurines, sent estos els antecedents de les bandes de música que amenitzen les corregudes.
Español: Es interesante destacar que a partir de la segunda mitad del siglo XVIII se introdujo en Valencia una costumbre que duraría hasta bien entrado el siglo siguiente, y era la de llevar una orquesta a la plaza durante las noches previas a la celebración de las funciones taurinas, siendo éstos los antecedentes de las bandas de música que amenizan las corridas.
Valencià: Igualment, està documentat que sobretot en les corregudes de jònecs es tocava «la música del país», és a dir, música feta amb tabal i dolçaina.
Español: Igualmente está documentado que sobretodo en las novilladas se tocaba «la música del país», es decir música hecha con «tabal i dolçaina».
Valencià: Així doncs, inclús la dolçaina ocupa el seu lloc en la tauromàquia local huitcentista tot aportant eixa nota tan genuïnament valenciana en la festa.
Español: Así pues, incluso «la dolçaina» ocupo su lugar en la tauromaquia local ochocentista aportando esa nota tan genuinamente valenciana en la fiesta.
Valencià: Durant el segle XIX, es va donar tanmateix el moment més àlgid d'esta festa, en contrast amb la prohibició formal de la festa dels bous que no la realització de fet d'esta.
Español: Durante el siglo XIX, se dio sin embargo el momento más álgido de esta fiesta, en contraste con la prohibición formal de la fiesta de los toros que no la realización de hecho de las mismas.
Valencià: I són sens dubte, els anys de l'últim quart del segle XIX, els més brillants i rics en quantitat i qualitat respecte al toreig valencià, igual que en la resta del país, qualificant-se com l'edat d'or taurina.
Español: Y son sin duda, los años del último cuarto del siglo XIX, los más brillantes y ricos en cantidad y calidad con respecto a la torería valenciana, al igual que en el resto del país, calificándose como la edad de oro taurina.
Valencià: Destaca la creació de la Fira de Juliol, per part de la burgesia valenciana, la qual s'inaugura en 1871, sent una de les corregudes millor organitzades d'Espanya en esta època.
Español: Destaca la creación de la feria de Julio, por parte de la burguesía valenciana, iniciando su andadura en 1871, siendo una de las corridas mejor organizadas de España en esta época.
Valencià: Va haver-hi sens dubte en estos moments una floració tauròfila valenciana que no era casual, ja que hi havia un caldo de cultiu, sentint-se el toreig i les seues coses com una cosa pròpia.
Español: Hubo sin duda en estos momentos, una floración taurófila valenciana que no era casual, ya que había un caldo de cultivo, sintiéndose el toreo y sus cosas como algo propio.
Valencià: Prova d'això va ser la gran quantitat d'artesans i xicotets industrials dedicats a la manufactura d'articles relacionats amb la tauromàquia, espasers, ferrers, sabaters, fabricants de llaços, banderilles, calces i mitges de torejar, els quals van proliferar en les nostres terres.
Español: Prueba de ello fue la gran cantidad de artesanos y pequeños industriales dedicados a la manufactura de artículos relacionados con la tauromaquía, espaderos, herreros, zapateros, fabricantes de moñas, banderillas, taleguillas y medias de torear, que proliferaron en nuestras tierras.
Valencià: Finalment, en el segle XX, es va produir l'arrancada de la festa fins a aconseguir, definitivament, la popularitat i la diversitat geogràfica que ara ocupa.
Español: Por último, en el siglo XX, se produjo el despegue de la fiesta hasta alcanzar, definitivamente, la popularidad y la diversidad geográfica que ahora ocupa.
Valencià: Així, a més d'Espanya, Portugal i França, esta festa se celebra en nombrosos països iberoamericans entre els quals destaquen per la seua regularitat Colòmbia, Equador, Mèxic, Perú o Veneçuela. 1.4.1.1.
Español: Así, además de España, Portugal y Francia, esta fiesta se celebra en numerosos países iberoamericanos destacando por su regularidad Colombia, Ecuador, México, Perú o Venezuela. 1.4.1.1.
Valencià: Places de bous a la Comunitat Valenciana Els primers recintes per a la celebració d'estos espectacles estaven delimitats per barricades o barreres.
Español: Plazas de toros en la Comunitat Valenciana: Los primeros recintos para la celebración de estos espectáculos estaban delimitados por barricadas o barreras.
Valencià: Estos recintes, sobretot quan la festa es va generalitzant, adquirixen una certa complexitat incorporant-hi tribunes i elements annexos que dificulten el seu muntatge i desmuntatge.
Español: Estos tinglados, sobre todo cuando la fiesta se va generalizando, van adquiriendo cierta complejidad incorporando tribunas y elementos anexos que dificultan su montaje y desmontaje.
Valencià: Quant a les places de bous permanents, la primera del nostre territori va ser construïda a Bocairent, tallada en la roca en 1843.
Español: En cuanto a las plazas de toros permanentes, la primera de nuestro territorio fue construida en Bocairent, tallada en la roca en 1843.
Valencià: Per la seua banda, la plaça de bous de València, inaugurada oficialment en 1859, és el referent principal per als espectacles taurins a la nostra Comunitat.
Español: Por su parte, la plaza de toros de Valencia inaugurada oficialmente en 1859, es el referente principal para los espectáculos taurinos en nuestra Comunitat.
Valencià: Es va construir en el lloc on s'ubicava una anterior plaça de bous de fusta i que va ser derrocada durant la guerra de la Independència.
Español: Se construyó en el lugar donde se ubicaba una anterior plaza de toros de madera y que fue derribada durante la guerra de la Independencia.
Valencià: L'actual plaça és l'única de primera categoria existent a la nostra Comunitat, i des de 1983 és considerada com a Bé d'Interés Cultural (BOE de 13 de setembre de 1983).
Español: La actual plaza es la única de primera categoría existente en nuestra Comunitat, y desde 1983 es considerada como «Bien de Interés Cultural» (BOE de 13 de septiembre de 1983).
Valencià: Este edifici posseïx un aforament per a 10.100 persones, i ací se celebren les dos fires principals, la de Falles i la Fira de Juliol.
Español: Este edificio posee un aforo para 10.100 personas, celebrándose en él las dos ferias principales, la de Fallas y la Feria de Julio.
Valencià: La nostra Comunitat compta també amb dos places de segona categoria.
Español: Nuestra comunidad cuenta también con dos plazas de segunda categoría.
Valencià: La de Castelló de la Plana, inaugurada en 1887, té un aforament per a 9.200 persones, i en esta se celebra la Fira de la Magdalena.
Español: La de Castellón de la Plana, inaugurada en 1887, cuenta con un aforo para 9.200 personas, celebrándose en ella la Feria de la Magdalena.
Valencià: I la plaça de bous d'Alacant, inaugurada en 1888, disposa d'un aforament de 11.350 persones, i és la Fira de les Fogueres el principal esdeveniment que s'hi celebra.
Español: Y la plaza de toros de Alicante que fue inaugurada en 1888, contando con un aforo de 11.350 personas, y siendo el principal evento que se celebra en ella, la Feria de Les Fogueres.
Valencià: La resta de places existents a la nostra comunitat, totes de tercera categoria, són les següents: Chelva: creada en 1909 i amb un aforament de 1.020 persones.
Español: El resto de plazas existentes en nuestra Comunitat, todas de tercera categoría, son las siguientes: Chelva: creada en 1909 y aforo para 1020 personas.
Valencià: Utiel: creada en 1858 i amb un aforament de 2.000 persones.
Español: Utiel: creada en 1858 y aforo para 2000 personas.
Valencià: Requena: creada en 1901 i amb un aforament de 1.550 persones.
Español: Requena: creada en 1901 y aforo para 1550 personas.
Valencià: Xàtiva: creada en 1919 i amb un aforament de 2.400 persones.
Español: Xàtiva: creada en 1919 y aforo para 2400 personas.
Valencià: Morella: creada en 1909 i amb un aforament de 1.800 persones.
Español: Morella: creada en 1909 y aforo para 1800 personas.
Valencià: Orpesa: creada en 1892 i amb un aforament de 1.400 persones.
Español: Oropesa: creada en 1892 y aforo para 1400 personas.
Valencià: La Vall d'Alba: creada en 2002 i amb un aforament de 1.780 persones.
Español: La Vall d'Alba: creada en 2002 y aforo para 1780 personas.
Valencià: Vilafranca: creada en 1933 i amb un aforament de 1.000 persones.
Español: Villafranca del Cid: creada en 1933 y aforo para 1000 personas.
Valencià: Vinaròs: creada en 1892 i amb un aforament de 3.000 persones.
Español: Vinaroz: creada en 1892 y aforo para 3000 personas.
Valencià: Benidorm: creada en 1962 i amb un aforament de 10.273 persones.
Español: Benidorm: creada en 1962 y aforo para 10273 personas.
Valencià: Elda: creada en 1947 i amb un aforament de 4.000 persones.
Español: Elda: creada en 1947 y aforo para 4000 personas.
Valencià: Monòver: creada en 1912 i amb un aforament de 960 persones.
Español: Monóvar: creada en 1912 y aforo para 960 personas.
Valencià: Ondara: creada en 1901 i amb un aforament de 3.000 persones.
Español: Ondara: creada en 1901 y aforo para 3000 personas.
Valencià: Així mateix, altres localitats fan gran la festa taurina en places de bous portàtils, entre elles, Torrevieja, Alcoi, Algorfa, Cox, El Pinós, San Miguel de Salinas, Formentera del Segura, Villena, Catral, Dolores, Orihuela, Xilxes, l'Alcora, Torreblanca, Benasal, Llucena, Alquerías del Niño Perdido, Onda, Benicàssim, Puçol, Algemesí i Sagunt.
Español: Asimismo, otras localidades hacen grande la fiesta taurina en plazas de toros portátiles, entre ellas, Torrevieja, Alcoy, Algorfa, Cox, Pinoso, San Miguel de Salinas, Formentera del Segura, Villena, Catral, Dolores, Orihuela, Xilxes, L'Alcora, Torreblanca, Benasal, Lucena del Cid, Alquerías del Niño Perdido, Onda, Benicàssim, Puçol, Algemesí y Sagunto.
Valencià: Entre les places de bous portàtils cal destacar la d'Algemesí.
Español: Entre las plazas de toros portátiles cabe destacar la de Algemesí.
Valencià: En esta ciutat tots els anys s'erigix una espectacular plaça de bous rectangular en la mateixa plaça major, contruïda amb fusta, on se celebra al setembre una de les fires de jònecs amb més tradició històrica.
Español: En esta ciudad todos los años se construye una espectacular plaza de toros rectangular en la misma plaza mayor, realizada de madera, en la que se celebra en septiembre, una de las ferias de novillos con más tradición histórica.
Valencià: Es tracta d'una construcció sorprenent per la seua forma rectangular, perfecta en la seua execució.
Español: Se trata de una construcción sorprendente por su forma rectangular, perfecta en su ejecución.
Valencià: Cada 9 de setembre, dins de les celebracions de les seues festes patronals, puntuals a la cita amb la història, els components de les penyes n'inicien el muntatge, tal com han aprés dels seus avantpassats, amb fusta, cordes i claus com a matèries primeres. 1.4.1.2.
Español: Cada 9 de septiembre, dentro de las celebraciones de sus fiestas patronales, puntuales a la cita con la historia, los componentes de las peñas inician su montaje, tal y como han aprendido de sus antepasados, con madera, cuerdas y clavos como materias primas. 1.4.1.2.
Valencià: Nombre d'espectacles taurins a la Comunitat Valenciana D'acord amb les dades del Ministeri de l'Interior, en el període que discorre entre 1998 i 2009, ambdós inclosos, la mitjana anual d'espectacles taurins a la Comunitat Valenciana s'eleva a 109.
Español: Número de espectáculos taurinos en la Comunitat Valenciana De acuerdo con los datos del Ministerio del Interior, en el período que discurre entre 1998 y 2009, ambos inclusive, la media anual de espectáculos taurinos en la Comunitat Valenciana se eleva a 109.
Valencià: Òbviament, són les places de primera i segona categoria les que centralitzen la quantitat i qualitat d'estos durant distintes èpoques de l'any. 1.4.2.
Español: Obviamente, son las plazas de primera y segunda categoría las que centralizan la cantidad y calidad de los mismos durante distintas épocas del año. 1.4.2.
Valencià: Festejos taurins tradicionals «els bous al carrer» S'entén per festejos taurins tradicionals els espectacles en què, popularment, es conduïxen, corren o toregen animals braus, sense que hi haja toreig de l'animal, com ara corregudes, exhibició de bous salvatges, bou de vila, bou a la mar, bou embolat, bou encordat, toreig de vaquetes en llocs públics, concurs d'esquivadors i les altres modalitats que acrediten el seu caràcter tradicional en el territori de la Comunitat Valenciana.
Español: Festejos taurinos tradicionales «els bous al carrer» Se entiende por festejos taurinos tradicionales los espectáculos en los que, popularmente, se conducen, corren o torean reses bravas, sin que haya lidia de la res, tales como encierros, exhibición de toros cerriles, bou de vila, bou a la mar, toro embolado, toro ensogado, toreo de vaquillas en lugares públicos, concurso de recortadores y las demás modalidades que acrediten su carácter tradicional en el territorio de la Comunitat Valenciana.
Valencià: En el nostre territori és indiscutible l'afició als festejos taurins tradicionals, amb una àmplia difusió, no circumscrita a cap nucli en concret sinó, al contrari, oberta a tot el territori valencià.
Español: En nuestro territorio es indiscutible la afición a los festejos taurinos tradicionales, con una amplia difusión, no circunscrita a ningún núcleo en concreto sino, por el contrario, abierta a todo el territorio valenciano.
Valencià: Les primeres dades existents són escasses i es troben atomitzades poble per poble.
Español: Los primeros datos existentes son escasos y se hallan atomizados pueblo por pueblo.
Valencià: A Vila-real es documenten ja l'any 1375, si bé és segur que se celebraven esta classe de festejos amb anterioritat, encara que no se'n conserven testimonis escrits.
Español: En Villareal se documentan ya en el año 1375, si bien es seguro que se corrieran con anterioridad aunque no se conserven testimonios escritos de ello.
Valencià: A Segorbe, per la seua banda, hi ha constància que ja en 1386 se celebraven les tradicionals corregudes amb cavalls.
Español: En Segorbe, por su parte, existe constancia de que ya en 1386 se celebraban los tradicionales encierros con caballos.
Valencià: A Ontinyent es construïx, en 1576, una primera plaça o «rogle de bous».
Español: En Ontinyent en 1576 se construye una primera plaza o «corro de bous».
Valencià: Més tard, en esta població, apareix l'anomenat «bou de la Purissimeta», que és l'únic bou embolat que no es bota foc i que s'obliga a córrer amb una maroma.
Español: Más tarde, en esta población aparece el llamado «bou de la Purissimeta», que es el único toro embolado al que no se prende fuego y que se obliga a correr con maroma.
Valencià: A València, es constata que en 1662 el gremi de carnissers ja organitzava corregudes de bous pels principals carrers de la ciutat.
Español: En Valencia, se constata que en 1662, ya se corrían por el gremio de carniceros, toros por las principales calles.
Valencià: Per la mateixa època, a Puçol, se celebren estos festejos en la vespra de Sant Joan i de la Mare de Déu al Peu de la Creu.
Español: Por la misma época, en Puçol, se vienen celebrando estos festejos en las vísperas de San Juan y de la Virgen al Pie de la Cruz.
Valencià: Posteriorment, se celebra també, en el mes d'octubre, el denominat «bou de la pressó», nom que té el seu origen en el temps en què per a embolar el bou es tancava l'animal en la presó del palau senyorial d'esta localitat.
Español: Posteriormente, se celebra también, en el mes de octubre, el denominado «bou de la pressó», nombre que tiene su origen en el tiempo en que para embolar al toro se le encerraba en la cárcel del palacio señorial de esta localidad.
Valencià: Per la seua banda, a Chiva, en 1765, es corria i es continua corrent el bou amb maroma, popularment denominat com «el torico».
Español: Por su parte, en Chiva, en 1765 se corría y se sigue corriendo el toro con maroma, popularmente denominado como «el torico».
Valencià: Esta tradició de Chiva va passar més tard a Turís, on es denomina «bous en corda» i, més tard, a Godelleta, on rep l'apel·latiu de «torico de la corda».
Español: Esta tradición de Chiva paso más tarde a Turís, donde se denominó «bous en corda» y, más tarde, a Godelleta, donde recibe el apelativo de «torico de la cuerda».
Valencià: Com veiem, el festeig taurí tradicional, en la més primitiva accepció bou al carrer a mercé de la gent, anà expandint.se i consolidant-se per tot el territori valencià des de la baixa edat mitjana.
Español: Como vemos, el festejo taurino tradicional, en su más primitiva acepción, toro en la calle a merced de la gente, se fue expandiendo y consolidando por todo el territorio valenciano desde la baja edad media.
Valencià: Potser el festeig més comú de tots ells haja sigut «el bou embolat» que, en un principi, es denominava «bou enquitranat», a causa del quitrà que es posava en les boles de l'animal a fi que estes cremaren.
Español: Quizá el festejo más común de todos ellos haya sido «el bou embolat» que, en un principio, se denominaba «bou alquitranat», debido al alquitrán que se ponía en las bolas del animal con objeto de que éstas ardieran.
Valencià: El bou, en estos casos, era empalustrat amb argila, a fi d'evitar les cremades que la caiguda del quitrà encés li podia produir. 1.4.2.1.
Español: El toro, en estos casos, era embadurnado con arcilla, a fin de evitar las quemaduras que la caída del alquitrán encendido le podía producir. 1.4.2.1.
Valencià: Nombre de festejos de «bous al carrer» En termes numèrics, des de 1999 a 2009, ambdós inclosos, s'han celebrat a la nostra Comunitat una mitjana anual de 2.361 dies de «bous al carrer».
Español: Número de festejos de «bous al carrer»: En términos numéricos, desde 1999 a 2009, ambos inclusive, se han celebrado en nuestra Comunitat una media anual de 2.361 días de «bous al carrer».
Valencià: Així mateix, en estos moments, si marquem en el calendari, quants dels 365 dies de l'any celebren almenys un festeig de «bous al carrer», obtenim la xifra de 243, és a dir, 7 de cada 10.
Español: Asimismo, en estos momentos, si marcamos en el calendario, en cuántos de los 365 días del año tienen lugar al menos un festejo de «bous al carrer», obtenemos la cifra de 243, esto es, 7 de cada 10.
Valencià: De la mateixa manera, com a dada destacada, de juliol a setembre, tots els dies se celebren estos festejos sense cap excepció.
Español: De igual modo, como dato destacado, de julio a septiembre, todos los días se celebran estos festejos sin excepción ninguna.
Valencià: En este últim trienni, s'han celebrat a la Comunitat Valenciana una mitjana de 5.820 festejos taurins tradicionals.
Español: En este último trienio, se han realizado en la Comunitat Valenciana una media de 5820 festejos taurinos tradicionales.
Valencià: De tots ells, la majoria absoluta quant a modalitats l'ostenta la solta de vaquetes amb pràcticament el 50% dels festejos i el «bou embolat» amb el 25% d'estos, ambdós modalitats comprenen les Ÿ parts del global de festejos a la Comunitat.
Español: De todos ellos, la mayoría absoluta en cuanto a modalidades la ostenta la suelta de vaquillas con prácticamente el 50% de los festejos y el «bou embolat» con el 25% de los mismos, ambas modalidades abarcan Ÿ partes del global de festejos en la Comunitat.
Valencià: Així mateix, també es donen altres modalitats, com el bou salvatge -amb el 15% d'estos-, el bou encordat, «el bou a la mar», les corregudes o els concursos d'esquivadors.
Español: Asimismo, también se dan otras modalidades, como el toro cerril - con el 15% de los mismos-, el toro ensogado, «el bou a la mar», los encierros o los concursos de recortadores.