gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: g) Breu descripció Pel mes d'octubre, després de les festes patronals en honor a la Mare de Déu del Remei, determinats dies dels caps de setmana, a la vesprada, es fa una cercavila pels carrers i places del centre històric, amenitzada amb música tradicional de dolçaina i tabalet, i en què participen persones emmascarades i vestides amb vestits i roba de dècades anteriors anomenades carasses.
Español: g) Descripción escueta En el mes de octubre, después de las fiestas patronales en honor a la Virgen de los Remedios, determinados días de los fines de semana, por la tarde, se hace un pasacalle por las calles y plazas del centro histórico amenizado con música tradicional de dulzaina y tambor, y en el que participan personas enmascaradas y vestidas con trajes y ropajes de décadas anteriores denominadas carasses.
Valencià: Les màscares es realitzen per a l'ocasió amb trossos de tela en què es pinten trets facials.
Español: Las máscaras se realizan para la ocasión con trozos de tela a los que les pintan rasgos faciales.
Valencià: Al final de la desfilada, a la plaça de Baix, davant del públic congregat i amb acompanyament musical, les persones disfressades de carasses realitzen les danses.
Español: Al final del desfile, en la plaza de Baix, ante al público congregado y con acompañamiento musical las personas disfrazadas de carasses realizan las danzas.
Valencià: Marc espacial a) Localització Les Danses de les Carasses es representen en el nucli històric tradicional de Petrer, i consisteixen en una cercavila per diversos carrers i places que acaba en ball a la plaça de Baix, on estan ubicats l'ajuntament i l'església parroquial de Sant Bartomeu Apòstol.
Español: Marco espacial a) Localización Las Danses de les Carasses se representan en el núcleo histórico tradicional de Petrer, y consisten en un pasacalle por diversas calles y plazas finalizando en el baile en la plaza de Baix, donde se ubica el ayuntamiento y la iglesia parroquial de San Bartolomé Apóstol.
Valencià: Per tant, es pot dir que el seu desenvolupament es realitza en dos escenaris: Cercavila pels carrers i places del centre històric.
Español: Por tanto, se puede decir que su desarrollo se realiza en dos escenarios: Pasacalles por calles y plazas del centro histórico.
Valencià: Danses a la plaça de Baix.
Español: Danzas en la plaza de Baix.
Valencià: b) Recorregut El recorregut habitual de la cercavila pel nucli antic de la població és: plaça de Baix, carrer Cánovas del Castillo, carrer Josep Perseguer, passeig de l'Esplanada, carrer Sant Vicent, carrer Gabriel Brotons, plaça de Dalt, carrer del Rector Bartolomé Muñoz i retorn a plaça de Baix on es ballen les danses al centre de la plaça.
Español: b) Recorrido El recorrido habitual del pasacalle por el núcleo antiguo de la población es: plaza de Baix, calle Cánovas del Castillo, calle José Perseguer, paseo de la Explanada, calle San Vicente, calle Gabriel Brotons, plaza de Dalt, calle Cura Bartolomé Muñoz y regreso a plaza de Baix donde se bailan las danzas en el centro de la plaza.
Valencià: Marc temporal a) Calendari Les danses es realitzen els caps de setmana d'octubre després de les festes patronals que se celebren al començament del mes d'octubre.
Español: Marco temporal a) Calendario Las danzas se realizan los fines de semana de octubre después de las fiestas patronales que se celebran a comienzos del mes de octubre.
Valencià: Encara que en dècades anteriors els dies de les danses eren diferents.
Español: Aunque en décadas anteriores los días de las danzas eran distintos.
Valencià: Descripció i caracterització a) Orígens documentats o atribuïts Al principi les danses es podrien considerar com una pràctica ritual, d'origen pagà, que va perdent el seu lloc preponderant dins de les festes de celebració i que el poble ha intentat mantindre, a pesar de les pressions de l'Església, dins de les manifestacions religioses importants que se celebraven en un moment d'exaltació i alegria per festejar i agrair a la mare naturalesa, a la Mare de Déu, al Santíssim Crist, etc.
Español: Descripción y caracterización a) Orígenes documentados o atribuidos Al principio se podría considerar las danzas como una práctica ritual, de origen pagano, que va perdiendo su lugar preponderante dentro de las fiestas de celebración y que el pueblo ha intentado mantener, a pesar de las presiones de la Iglesia, dentro de las manifestaciones religiosas importantes que se celebraban en un momento de exaltación y alegría por festejar y agradecer a la madre naturaleza, a la Virgen, al Santísimo Cristo, etc.
Valencià: , les bones collites que garantien una vida sense penúries i amb felicitat.
Español: , las buenas cosechas que garantizaban una vida sin penurias y con felicidad.
Valencià: Per això, totes les referències que tenim de les danses estan vinculades amb les celebracions religioses més importants de Petrer.
Español: Por ello, todas las referencias que tenemos de las danzas están vinculadas con las celebraciones religiosas más importantes de Petrer.
Valencià: Seguint l'obra de Vicent Navarro i Tomàs (2000 i 2001), l'investigador petrerí que ha estudiat les danses, es pot indicar que se celebraven des del segle XVII, portades per famílies que van vindre de la Foia de Castalla, de Biar i d'alguns pobles de l'Alacantí a repoblar Petrer després de l'expulsió dels moriscos, a partir de 1611 i amb la carta de poblament atorgada pel comte d'Elda.
Español: Siguiendo la obra de Vicent Navarro i Tomàs (2000 y 2001), el investigador petrerí que ha estudiado las danzas, se puede indicar que se celebraban desde el siglo XVII, traídas por las familias que vinieron a Petrer desde la Foia de Castalla, de Biar y de algunos pueblos de L'Alacantí, a repoblar Petrer después de la expulsión de los moriscos, a partir de 1611 con la carta puebla otorgada por el conde de Elda.
Valencià: Els documents escrits que al·ludeixen a les danses de Petrer, els trobem en la relació d'actes de la celebració del segon centenari de la Mare de Déu del Remei de l'any 1830, quan s'indica que «[?] i a les vesprades dels expressats huit dies s'efectuaran els balls de dansa amb dolçaina segons és costum des d'immemorial d'aquesta vila».
Español: Los documentos escritos que aluden a las danzas de Petrer los encontramos en la relación de actos de la celebración del segundo centenario de la Virgen del Remedio del año 1830, cuando se indica que «[?] y por las tardes de los expresados ocho días se efectuarán los bailes de danza con dulzaina según es costumbre desde inmemorial de esta villa».
Valencià: També apareixen en la relació d'actes de la celebració del segon centenari del Santíssim Crist de la Sang, l'any 1874, on s'escriu que «en els quinze dies que van seguir es van fer danses tocant la dolçaina totes les vesprades a la plaça de Baix on es reunien les màscares amb aquest objecte [?]».
Español: También aparecen en la relación de actos de la celebración del segundo centenario del Santísimo Cristo de la Sangre, en el año 1874, donde se escribe que «en los quince días que siguieron se hicieron danzas tocando la dulzaina todas las tardes en la plaza de abajo donde se reunían las máscaras para dicho objeto [?]».
Valencià: Els programes de les festes de la Mare de Déu del Remei de les primeres dècades del segle XX també es refereixen a les carasses.
Español: En los programas de las fiestas de la Virgen del Remedio en las primeras décadas del siglo XX también se refieren a las máscaras.
Valencià: S'anuncien com un acte més de la festa: del dia 8 al 20 d'octubre de 1912 se celebren «balls de màscares».
Español: Se anuncian como un acto más de la fiesta: del día 8 al 20 de octubre de 1912 se celebran «bailes de máscaras».
Valencià: En 1925 s'anuncien, el dia 8, com un «concurs de màscares», els dies 9 i 10 com a «balls populars», i el dia 11 com a «concursos de disfresses, mantons de Manila i balls populars».
Español: En 1925 se anuncian, el día 8, como un «concurso de máscaras», los días 9 y 10 como «bailes populares», y el día 11 como «concursos de disfraces, mantones de Manila y bailes populares».
Valencià: El dia 8 d'octubre de 1927 s'anuncien com a «concurs de disfresses», els dies 9 i 10 com a «balls populars» i el dia 11 «concurs de disfresses i balls populars».
Español: El día 8 de octubre de 1927 se anuncian como «concurso de disfraces», los días 9 y 10 como «bailes populares» i el día 11 «concurso de disfraces y bailes populares».
Valencià: En 1929 se celebra només el dia 8 d'octubre com a «concurs de disfresses», i en 1930, any del tercer centenari de la Mare de Déu del Remei, s'anuncien el dia 9 com a «típiques danses a l'estil del país», i els dies 10 i 11 com a «típiques danses regionals a la manera del país».
Español: En 1929 se celebra solo el día 8 de octubre como «concurso de disfraces», y en 1930, año del tercer centenario de la Virgen del Remedio, se anuncian el día 9 como «típicas danzas al estilo del país», y los días 10 y 11 como «típicas danzas regionales a la usanza del país».
Valencià: b) Evolució històrica / modificacions El pas del temps i la idiosincràsia dels pobles ha portat les festes tradicionals a patir transformacions que, en alguns casos, les enriqueixen i en uns altres les empobreixen.
Español: b) Evolución histórica / modificaciones El paso del tiempo y la idiosincrasia de los pueblos ha llevado a las fiestas tradicionales a sufrir transformaciones que, en algunos casos, las enriquecen y en otros se ven empobrecidas.
Valencià: El ball a Petrer s'havia perdut per complet i ara se'n conserven alguns passos concrets atenent als compassos de la música.
Español: El baile en Petrer se había perdido por completo y ahora se conservan algunos pasos concretos atendiendo a los compases de la música.
Valencià: Totes aquestes manifestacions han sobreviscut adaptant-se a les vicissituds de cada temps i a les necessitats de cada societat.
Español: Todas estas manifestaciones han sobrevivido adaptándose a las vicisitudes de cada tiempo y a las necesidades de cada sociedad.
Valencià: Així es confirma a Petrer.
Español: En Petrer así se confirma.
Valencià: En el segle XIX, els centenaris de la Mare de Déu i del Crist es van celebrar 8 i 15 dies, respectivament.
Español: En el siglo XIX, los centenarios de la Virgen y Cristo se celebraron 8 y 15 días, respectivamente.
Valencià: L'any 1912 són 13 dies.
Español: En el año 1912 son 13 días.
Valencià: En els anys vint eren quatre dies, i l'any del centenari de la Mare de Déu, en 1930, van ser 3 dies.
Español: En los años veinte eran cuatro días, y el año del centenario de la Virgen, en 1930, fueron 3 días.
Valencià: La reducció dels dies de celebració dels balls ja havia començat, eren menys dies i estaven dins del novenari.
Español: La reducción de los días de celebración de los bailes ya había comenzado, eran menos días y estaban dentro del novenario.
Valencià: No sabem si l'Església va intervindre en aquest canvi, ja que durant molts segles la seua determinació va ser fer desaparéixer les celebracions festives de naturalesa pagana impregnades de religiositat popular.
Español: No sabemos si la iglesia intervino en este cambio, ya que durante muchos siglos su determinación fue hacer desaparecer las celebraciones festivas de naturaleza pagana impregnadas de religiosidad popular.
Valencià: Un factor determinant que va intervindre en el canvi i empobriment dels balls va ser el canvi social de principis del segle XX, amb el pas d'una societat agrícola en crisi, que va veure com la fil·loxera acabava amb les vinyes, a una societat en procés d'industrialització, amb les terrisseries treballant a plena capacitat i on van sorgir les primeres fàbriques de calçat, que van imposar un ritme de treball i temps que estaven renyits amb una tradició que prolongava les festes de la Mare de Déu nou dies més per a ballar les danses, i això no era viable laboralment.
Español: Lo que fue un factor determinante que intervino en el cambio y empobrecimiento de los bailes fue el cambio social de principios del siglo XX, con el paso de una sociedad agrícola en crisis, que vio cómo la filoxera terminaba con las vides, a una sociedad en proceso de industrialización, con las alfarerías trabajando a plena capacidad y donde surgieron las primeras fábricas de calzado, que impusieron un ritmo de trabajo y tiempos reñidos con una tradición que prolongaba las fiestas de la Virgen en nueve días más para bailar las danzas, no era viable laboralmente.
Valencià: Cal dir que els participants en aquest tipus de celebracions festives van ser sempre les classes populars.
Español: Hay que decir que los participantes en este tipo de celebraciones festivas fueron siempre las clases populares.
Valencià: Les persones més senzilles i humils que es van unir al món laboral.
Español: Las personas más sencillas y humildes que se unieron al mundo laboral.
Valencià: La classe alta era la que mantenia la religiositat oficial i en relació a les danses eren mers espectadors.
Español: La clase alta era la que mantenía la religiosidad oficial y en relación a las danzas eran meros espectadores.
Valencià: Van ser uns anys en la història de Petrer en què va sorgir un moviment social i cultural amb un gran anhel de llibertat i coses a fer.
Español: Fueron unos años en la historia de Petrer donde surgió un movimiento social y cultural con tremendo anhelo de libertad y cosas que hacer.
Valencià: Però la cadena de transmissió entre generacions, que garanteix que no es perda una tradició, es va trencar.
Español: Pero la cadena de transmisión entre generaciones, que garantiza que no se pierde una tradición, se rompió.
Valencià: Els balls estaven en declivi.
Español: Los bailes estaban en declive.
Valencià: En aquell moment els balls s'anuncien de diverses maneres: com a «balls de màscares», «balls populars», «concursos de disfresses i mantons de Manila».
Español: En ese momento los bailes se anuncian de varias maneras: como «bailes de máscaras», «bailes populares», «concursos de disfraces y mantones de Manila».
Valencià: Ja en 1930 es diuen «danses regionals a l'estil del país».
Español: Ya en 1930 se llaman «danzas regionales al estilo del país».
Valencià: Com es pot observar, el nom de carasses no apareix en cap ressenya.
Español: Como se puede observar, el nombre de carasses no aparece en ninguna reseña.
Valencià: Una altra informació reveladora és que les danses van deixar de celebrar-se entre 1931 i 1938, i a l'octubre de 1939 es van reprendre els dies 9, 10, 12 i 15 anunciant-se com a «balls populars a l'estil del país».
Español: Otra información reveladora es que las danzas dejaron de celebrarse entre 1931 y 1938, siendo en octubre de 1939 cuando se reanudaron los días 9, 10, 12 y 15, anunciando los «bailes populares al estilo del país».
Valencià: També hi ha referències per a animar el personal a participar-hi comunicant que «s'atorgaran diversos premis a les millors disfresses».
Español: También hay referencias para alentar al personal a participar comunicando que «se otorgarán diversos premios a los mejores disfraces».
Valencià: Entre els anys 1941 a 1944 no es troba cap referència als balls, per la qual cosa considerem que no es van celebrar.
Español: Entre los años 1941 a 1944 no se encuentra ninguna referencia a los bailes, por lo que consideramos que no se celebraron.
Valencià: I de nou en 1945 apareix una ressenya en l'última pàgina del programa, en la secció de notes i amb lletres molt xicotetes, on es llig el següent: «Durant el novenari i els diumenges restants del mes tindran lloc a les vesprades les tradicionals danses a l'estil del país».
Español: Y de nuevo en 1945 aparece una reseña en la última página del programa, en la sección de notas y con letras muy pequeñas, donde se lee lo siguiente: «Durante el novenario y los domingos restantes del mes tendrán lugar por las tardes las tradicionales danzas al estilo del país».
Valencià: D'aquesta manera tan marginal van continuar anunciant-se els balls fins a l'any 1962, a excepció de l'any 1949 que, a més de la revisió esmentada, es van anunciar el «dia 9 a les 4 de la vesprada grans balls de màscares».
Español: De esta manera tan marginal continuaron anunciándose los bailes hasta el año 1962, a excepción del año 1949 que, además de la revisión mencionada, se anunció el «día 9 a las 4 de la tarde grandes bailes de máscaras».
Valencià: La nota diu que se celebraran durant el novenari i la resta dels diumenges del mes.
Español: La nota dice que se celebraran durante el novenario y el resto de los domingos del mes.
Valencià: Això suposava entre onze i tretze dies de balls segons l'any.
Español: Esto suponía entre once y trece días de bailes según el año.
Valencià: Vicent Navarro pensa que va ser aquests anys quan van passar a celebrar-se els diumenges del mes d'octubre posterior al dia 7, dia de la Mare de Déu.
Español: Vicent Navarro piensa que fue en esos años cuando pasaron a celebrarse los domingos del mes de octubre posterior al día siete, día de la Virgen.
Valencià: Més tard, el temps va fer la resta i el que havien sigut els balls es van anar simplificant en la cercavila amb veïns i veïnes disfressades i representant uns senzills passos a manera de dansa.
Español: Después el tiempo hizo el resto y lo que habían sido los bailes se fueron simplificando en el pasacalle con vecinos y vecinas disfrazadas y representando unos sencillos pasos a modo de danza.
Valencià: A Petrer el progrés va significar el final de coses tradicionals que feien olor d'antigor: les danses de les carasses, la foguera de Sant Antoni, la nit del rotllo, la festa dels quintos, la capta d'almoina de l'Auroreta del Queixal de Tots Sants, etc.
Español: En Petrer el progreso significó poner fin a lo tradicional que olía a la antigüedad: las Danses de les Carasses, la hoguera de San Antonio, la nit del rotllo, la fiesta de los quintos, la recaudación de limosna de la Auroreta del Queixal de Todos los Santos, etc.
Valencià: Sempre fou així, a excepció de la festa de moros i cristians que, per la seua estructura organitzativa, ha sigut capaç d'adaptar-se i evolucionar en tot moment.
Español: Siempre fue así, a excepción de la fiesta de moros y cristianos, que por su estructura organizativa han sido capaces de adaptarse y evolucionar en todo momento.
Valencià: Cal tindre en compte que la ritualitat de la inversió, del grotesc i de la sàtira és el que més radicalment s'aboleix de l'escenari tradicional.
Español: Hay que tener en cuenta que la ritualidad de la inversión, de lo grotesco y de la sátira es lo que más radicalmente se abole del escenario tradicional.
Valencià: I fruit d'aquest procés de transformació, les carasses es van prohibir l'any 1962.
Español: Y fruto de este proceso de transformación, las máscaras se prohibieron en el año 1962.
Valencià: Es pot assegurar que la prohibició no va partir de les autoritats de la població, ja que se sap que l'alcalde i el rector de l'època n'eren grans entusiastes i participants, i el mateix secretari de l'Ajuntament va escriure en la revista dels moros i cristians que mai hi havia hagut incidents en aquesta festa.
Español: Se puede asegurar que la prohibición no partió de las autoridades de la población, ya que se sabe que el alcalde y el párroco de la época eran grandes entusiastas y participantes de la misma; y el mismo secretario del Ayuntamiento escribió en la revista de los moros y cristianos que nunca había habido incidentes en esta fiesta.
Valencià: Per això la població de Petrer mai va saber quina havia sigut la verdadera raó per la qual les carasses van ser prohibides, encara que Vicent Navarro opina que es degué ordenar des d'instàncies polítiques i religioses superiors i les autoritats locals ho hagueren d'acatar.
Español: Es por ello que la población de Petrer nunca supo cuál fue la verdadera razón por la que las máscaras fueron prohibidas, aunque Vicent Navarro opina que pudo ordenarse desde instancias superiores políticas y religiosas debiendo las autoridades locales acatarlas.
Valencià: En els anys que no va permetre eixir a les carasses durant les festes patronals, hi havia un sentiment de nostàlgia per part de la població, que se'n recordava, i s'anava creant un sentiment col·lectiu de recuperació d'aquesta tradició.
Español: En los años en los que no permitió salir a las máscaras durante las fiestas patronales, existía un sentimiento de nostalgia por parte de la población recordándolas y se iba creando un sentimiento colectivo de recuperación de esta tradición.
Valencià: Segons l'investigador, l'arribada de la democràcia va portar nous i renovats aires, i a Petrer va sorgir un moviment local que va intentar recuperar el sentit lúdic de la festa de la Mare de Déu promovent noves activitats participatives, alhora que exigia el control i l'organització de la festa.
Español: Según el investigador, la llegada de la democracia trajo nuevos y renovados aires, y en Petrer surgió un movimiento local que intentó recuperar el sentido lúdico de la fiesta de la Virgen promoviendo nuevas actividades participativas, a la vez que exigía el control y la organización de la fiesta.
Valencià: L'arribada dels ajuntaments democràtics va frustrar aquest moviment i les seues pretensions i va crear divisió veïnal.
Español: La llegada de los ayuntamientos democráticos frustró ese movimiento y sus pretensiones creando la división vecinal.
Valencià: Hi hagué una comissió que reivindicava la recuperació de les danses que es va assabentar que la prohibició s'havia suspés quan va aparéixer el ban.
Español: Existió una comisión que reivindicaba la recuperación de las danzas que se enteró de que la prohibición se había suspendido cuando apareció el bando.
Valencià: A l'octubre de l'any 1979 van eixir de nou les carasses.
Español: En octubre del año 1979 salieron de nuevo las máscaras.
Valencià: Va ser un moment d'incertesa per la forma en què es va fer: tal com es va prohibir en 1962 es va recuperar en 1979, per decret.
Español: Fue un momento de incertidumbre por la forma en que se hizo: tal y como se prohibió en 1962, se recuperó en 1979, por decreto.
Valencià: Algunes coses eren noves: els músics els pagava l'Ajuntament.
Español: Algunas cosas eran nuevas: los músicos los pagaba el ayuntamiento.
Valencià: Tots els que volien participar-hi s'havien d'identificar en l'oficina de la policia local, on els atorgaven un número identificatiu.
Español: Todos aquellos que querían participar debían identificarse en el retén de la policía local, donde se le otorgaba un número identificativo.
Valencià: Amb aquests canvis tot estava controlat, però en el fons les autoritats tenien por que ocorregueren incidents d'ordre públic.
Español: Con estos cambios todo estaba controlado, pero en el fondo las autoridades tenían miedo de que ocurrieran incidentes de orden público.
Valencià: Des d'aquells anys les carasses han canviat de dia de celebració, passant de diumenge a dissabte, però l'estructura ha continuat segons la tradició, potser desvirtuada, ja que més que una cercavila tradicional s'ha convertit a vegades en una desfilada de carnaval pel fet que les disfresses no corresponien a les carasses.
Español: Desde esos años, las máscaras han cambiado de día de celebración, pasando de un domingo a sábado, pero la estructura se ha seguido celebrando de modo tradicional, tal vez desvirtuada al convertirse en ocasiones más en un desfile de carnaval que en un pasacalle tradicional, debido a que los disfraces no correspondían a las máscaras.