gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: La democràcia ens ha facilitat vies d'associacionisme que han refermat la festa i els poders locals s'han involucrat en les realitzacions festives, alhora que l'església accepta i recolza el protagonisme de la comunitat local en la festa de la Divina Aurora.
Español: La democracia nos ha facilitado vías de asociacionismo que han afianzado la fiesta y los poderes locales se han involucrado en las realizaciones festivas, al tiempo que la iglesia acepta y apoya el protagonismo de la comunidad local en la fiesta de la Divina Aurora.
Valencià: Una festa amb un arrelament reforçat, per altra banda, amb la integració intergeneracional, la incorporació de la dona i l'ampliació a la participació de la comunitat local, que s'ha desenvolupat en les darreres dècades, i que és viscuda i representada per aquesta comunitat local amb un fort component tradicional i identitari: subjectar un coet amb una tenalla de fusta, encendre'l amb la metxa i estendre el braç per il·luminar els carrers el dia de la festa és un senyal d'orgull identitari de tot benifaioner o benifaionera.
Español: Una fiesta con un arraigo reforzado, por otro lado, con la integración intergeneracional, la incorporación de la mujer y la ampliación a la participación de la comunidad local, que se ha desarrollado en las últimas décadas, y que es vivida y representada por esta comunidad local con un fuerte componente tradicional e identitario: sujetar un cohete con una tenaza de madera, encenderlo con la mecha y extender el brazo para iluminar las calles el día de la fiesta es una señal de orgullo identitario de todo benifayense o benifayensa.
Valencià: La comunitat local ho sent així, com ho demostra el fet que cada vegada siguen més els veïns i amics que es formen i s'acrediten, a través de les associacions coeteres, per a participar i viure, cada 20 d'agost, una de les festes valencianes associades als ancestrals rituals del foc, un ritual tan arrelat que ha esdevingut un senyal d'identitat per a tots els que viuen la festa del foc any darrere any.
Español: La comunidad local lo siente así, como lo demuestra el hecho de que cada vez sean más los vecinos y amigos que se forman y se acreditan, a través de las asociaciones coheteras, para participar y vivir, cada 20 de agosto, una de las fiestas valencianas asociadas a los ancestrales rituales del fuego, un ritual tan arraigado que se ha convertido en seña de identidad para todos los que viven la fiesta del fuego año tras año.
Valencià: La protecció patrimonial de la processó del foc de Benifaió ha de servir per consolidar la festa i per transmetre-la a les noves generacions.
Español: La protección patrimonial de la procesión del fuego de Benifaió tiene que servir para consolidar la fiesta y para trasmitirla a las nuevas generaciones.
Valencià: I per això cal promocionar el seu estudi, amb caràcter científic, des de tots els vessants: social, històric, ritual, cultural, tradicional.
Español: Y por ello hay que promocionar su estudio, con carácter científico, desde todas las vertientes: social, histórica, ritual, cultural y tradicional.
Valencià: Cal també comprometre's en la seua divulgació en l'àmbit escolar i acadèmic i al carrer amb tots els mitjans possibles: publicacions, exposicions, conferències?, posant en relació aquesta festa ancestral i iniciàtica del foc amb les festes que, al llarg del nostre país i en altres comunitats de la Mediterrània, tenen i mantenen el foc i la pirotècnia tradicional com a ritual i ànima de la festa.
Español: Hace falta también comprometerse en su divulgación en el ámbito escolar y académico y en la calle con todos los medios posibles: publicaciones, exposiciones, conferencias?, poniendo en relación esta fiesta ancestral e iniciática del fuego con las fiestas que, a lo largo de nuestro país y en otras comunidades del Mediterráneo, tienen y mantienen el fuego y la pirotecnia tradicional como ritual y alma de la fiesta.
Valencià: I creiem que el més important és que la processó del foc de Benifaió és, entre aquestes manifestacions culturals i rituals tan pròpies de les nostres terres, una de les poques que excepcionalment ha mantingut els seus orígens devocionals seculars, el seu desenvolupament espacial i temporal, i el seu caràcter ritual i simbòlic.
Español: Y creemos que lo más importante es que la procesión del fuego de Benifaió es, entre estas manifestaciones culturales y rituales tan propias de nuestras tierras, una de las pocas que excepcionalmente ha mantenido sus orígenes devocionales seculares, su desarrollo espacial y temporal, y su carácter ritual y simbólico.
Valencià: És així mateix una festa viva, que genera l'associacionisme, que es renova a cada generació, valorada per tots els agents intervinents, com a ancestral ritu d'un poble mediterrani que vol conservar i preservar una de les seues festes més sentides i assegurar-ne la transmissió al futur.
Español: Es así mismo una fiesta viva, que genera el asociacionismo, que se renueva a cada generación, valorada por todos los agentes intervinientes, como ancestral rito de un pueblo mediterráneo que quiere conservar y preservar una de sus fiestas más sentidas y asegurar su transmisión al futuro.
Valencià: Per aquest motiu la comunitat que la protagonitza ve reclamant una protecció patrimonial adient a les seues característiques rituals, històriques, tradicionals, culturals i socials.
Español: Por este motivo la comunidad que la protagoniza viene reclamando una protección patrimonial adecuada a sus características rituales, históricas, tradicionales, culturales y sociales.
Valencià: Fitxa de catalogació 1.
Español: Ficha de catalogación 1.
Valencià: Identificació 1.1.
Español: Identificación 1.1.
Valencià: Identificació geogràfica Benifaió (Ribera Alta, València). 1.2.
Español: Identificación geográfica Benifaió (Ribera Alta, Valencia). 1.2.
Valencià: Àmbit Creences, rituals festius i altres pràctiques cerimonials. 1.3.
Español: Ámbito Creencias, rituales festivos y otras prácticas ceremoniales. 1.3.
Valencià: Tipologia Processó religiosa de caràcter secular, protagonitzada per la presència d'elements pirotècnics (coets d'eixides), encesos durant el seu recorregut. 1.4.
Español: Tipología Procesión religiosa de carácter secular, protagonizada por la presencia de elementos pirotécnicos (cohetes de salidas), encendidos durante su recorrido. 1.4.
Valencià: Denominació principal i altres Processó del Foc de Benifaió.
Español: Denominación principal y otras Procesión del Fuego de Benifaió.
Valencià: Processó del Foc en homenatge a la Divina Aurora.
Español: Procesión del Fuego en homenaje a la Divina Aurora.
Valencià: Festa dels Fadrins. 1.5.
Español: Fiesta dels Fadrins. 1.5.
Valencià: Comunitats o persones relacionades amb l'element Clavaris de la Divina Aurora.
Español: Comunidades o personas relacionadas con el elemento Clavarios de la Divina Aurora.
Valencià: Ajuntament de Benifaió.
Español: Ayuntamiento de Benifaió.
Valencià: Parròquia de Sant Pere Apòstol de Benifaió.
Español: Parroquia de San Pedro Apóstol de Benifaió.
Valencià: Associacions coeteres Penya el Coet i Associació el Xiflec.
Español: Asociaciones coheteras Penya el Coet y Associació el Xiflec.
Valencià: Comunitat local de Benifaió. 1.6.
Español: Comunidad local de Benifaió. 1.6.
Valencià: Descripció curta La processó del foc de Benifaió, acte central de la Festa dels Fadrins en honor a la Divina Aurora, esdevé un ritual en el qual els clavaris o «fadrins» de l'any, organitzadors de la festa, junt amb la comunitat local, van en processó davant la creu fent servir milers de coets d'eixides que són sostinguts amb tenalles al llarg del recorregut processional.
Español: Descripción corta La procesión del fuego de Benifaió, acto central de la Festa dels Fadrins en honor a la Divina Aurora, constituye un ritual en el cual los clavarios o «fadrins» del año, organizadores de la fiesta, junto con la comunidad local, procesionan ante la cruz usando miles de cohetes de salidas que son sujetados con tenazas a lo largo del recorrido procesional.
Valencià: Localització La processó es desenvolupa en la trama urbana de Benifaió, amb eixida i arribada a l'església parroquial de Sant Pere Apòstol, a la plaça Major de la localitat, fent el recorregut processional conegut com la «volta general».
Español: Localización La procesión se desarrolla en la trama urbana de Benifaió, con salida y llegada en la iglesia parroquial de San Pedro Apóstol, en la plaza Mayor de la localidad, haciendo el recorrido procesional conocido como la «volta general».
Valencià: Aquest recorregut es reserva només a la processó que tanca el cicle de les festes patronals, dedicada a Santa Bàrbara, dos dies després de la festa dels fadrins. 2.2.
Español: Este recorrido se reserva solo a la procesión que cierra el ciclo de las fiestas patronales, dedicada en Santa Bárbara, dos días después de la festa dels fadrins. 2.2.
Valencià: Recorregut La processó s'inicia a la porta de l'església parroquial de Sant Pere Apòstol de Benifaió, a la plaça Major, i pren camí cap al carrer Nou, carrer de València, carrer de Cavallers, carrer d'Alginet, tomba pel carrer de Sant Marcial, Ermita i Quevedo, i enfila de nou pels carrers de Sant Ferran, Drassanes, Portelles, carrer de l'Àngel i Major, fins a arribar de nou a la plaça Major per a tornar a entrar a l'església.
Español: Recorrido La procesión se inicia en la puerta de la iglesia parroquial de San Pedro Apóstol de Benifaió, en la plaza Mayor, y toma camino hacia la calle Nueva, calle de València, calle de Caballeros, calle de Alginet, gira por la calle de San Marcial, Ermita y Quevedo, y luego por las calles de San Fernando, Atarazanas, Portelles, calle del Ángel y Mayor, hasta llegar de nuevo a la plaza Mayor para volver a entrar en la iglesia.
Valencià: La trama urbana es correspon amb els límits de la població a finals de l'Edat Moderna.
Español: La trama urbana se corresponde con los límites de la población a finales de la Edad Moderna.
Valencià: Calendari La processó del foc se celebra al capvespre del dia 20 d'agost, festivitat de la Divina Aurora, dins del marc temporal de les Festes Patronals de Benifaió, que tenen lloc actualment en la huitava de l'Assumpció de la Mare de Déu, és a dir, del 15 d'agost, festivitat de la Mare de Déu d'Agost, al 22 d'agost, festivitat de la patrona local, Santa Bàrbara. 3.2.
Español: Calendario La procesión del fuego se celebra al atardecer del día 20 de agosto, festividad de la Divina Aurora, dentro del marco temporal de las Fiestas Patronales de Benifaió, que se celebran actualmente en la octava de la Asunción de la Virgen, es decir, del 15 de agosto, festividad de la Virgen de agosto, al 22 de agosto, festividad de la patrona local, Santa Bárbara. 3.2.
Valencià: Periodicitat Se celebra una vegada a l'any, en la festivitat de la Divina Aurora, el dia 20 d'agost.
Español: Periodicidad Se celebra una vez en el año, en la festividad de la Divina Aurora, el día 20 de agosto.
Valencià: Descripció i caracterització 4.1.
Español: Descripción y caracterización 4.1.
Valencià: Orígens documentats o atribuïts La Festa de la Divina Aurora de Benifaió s'associa des de temps immemorial amb la festivitat de la Mare de Déu del Rosari, que ja era la principal festa de Benifaió en el segle XVIII.
Español: Orígenes documentados o atribuidos La Fiesta de la Divina Aurora de Benifaió se asocia desde tiempo inmemorial con la festividad de la Virgen del Rosario, que ya era la principal fiesta de Benifaió en el siglo XVIII.
Valencià: Va estar instituïda pels regulars dominics de Llombai en el segle XVII, com ho recordava en 1770 l'informe conegut com les Noticias de las Hermandades, cofradías, congregaciones, gremios y otras, y fiestas que celebran, con el coste en iglesia y demás exterioridades anuales.
Español: Estuvo instituida por los regulares dominicos de Llombai en el siglo XVII, como lo recordaba en 1770 el informe conocido como las Noticias de las Hermandades, cofradías, congregaciones, gremios y otras, y fiestas que celebran, con el coste en iglesia y demás exterioridades anuales.
Valencià: En aquesta data, es confirma que l'adscripció a la confraria es realitzava en complir els joves els set anys (l'edat de la raó), associant-se així secularment a la festa de la joventut.
Español: En esta fecha, se confirma que la adscripción a la cofradía se realizaba al cumplir los jóvenes los siete años (la edad de la razón) asociándose así secularmente a la fiesta de la juventud.
Valencià: Els integrants quedaven inscrits en un llibre registre de clavaris, sota custòdia de la parròquia.
Español: Los integrantes quedaban inscritos en un libro registro de clavarios, bajo custodia de la parroquia.
Valencià: No requeria cap aportació monetària, tot i que la població va convenir la realització de diverses festes del Rosari, al llarg dels diumenges d'octubre, per la qual cosa es designaven dotze clavaris, un dels quals organitzava la festa i es comprometia al pagament a la parròquia de les despeses de la festa del primer diumenge d'octubre, inclòs el sermó i els focs, documentant-se així la antiguitat de l'ús extensiu de la pólvora.
Español: No requería ninguna aportación monetaria, a pesar de que la población convino la realización de varias fiestas del Rosario, a lo largo de los domingos de octubre, por lo cual se designaban doce clavarios, uno de los cuales organizaba la fiesta y se comprometía al pago a la parroquia de los gastos de la fiesta del primer domingo de octubre, incluido el sermón y los fuegos, documentándose así la antigüedad del uso extensivo de la pólvora.
Valencià: Per a sufragar les despeses, es documenta que ja en el segle XVIII els veïns de totes les cases del poble aportaven set sous, arribant a una recaptació de setanta lliures, fet que recolza el caràcter absolutament popular de la festa.
Español: Para sufragar los gastos, se documenta que ya en el siglo XVIII los vecinos de todas las casas del pueblo aportaban siete sueldos, llegando a una recaudación de setenta libras, hecho que apoya el carácter absolutamente popular de la fiesta.
Valencià: La pràctica del cant del Rosari de l'Aurora, precisament per aquests joves «aurors» els diumenges d'octubre (al primer del qual correspon la festa del Rosari) propicià el canvi de l'advocació de la festa del Rosari a la festa de la Divina Aurora, en data encara no coneguda.
Español: La práctica del canto del Rosario de la Aurora, precisamente por estos jóvenes «auroros» los domingos de octubre (al primero del cual corresponde la fiesta del Rosario) propició el cambio de la advocación de la fiesta del Rosario a la fiesta de la Divina Aurora, en fecha aún no conocida.
Valencià: Es documenta, encara als inicis del segle XX (1903), que les festes patronals se celebraven la huitava del Rosari, és a dir, després del primer diumenge d'octubre, per influència de la importància d'aquesta festa.
Español: Se documenta, todavía a los inicios del siglo XX (1903), que las fiestas patronales se celebraban la octava del Rosario, es decir, después del primer domingo de octubre, por influencia de la importancia de esta fiesta.
Valencià: L'any 1910 es documenta per primera vegada l'ús de llançament de coets d'eixida en la llavors anomenada processó del Rosari de l'Aurora.
Español: En el año 1910 se documenta por primera vez el uso de lanzamiento de cohetes de salida en la entonces llamada procesión del Rosario de la Aurora.
Valencià: Encara en 1911, els clavaris s'anomenen els «clavaris del rosari». 4.2.
Español: Todavía en 1911, los clavarios se denominan los «clavarios del rosario». 4.2.
Valencià: Evolució històrica/Modificacions La celebració festiva va evolucionar i arrossegà la commemoració de la festa de la Divina Aurora, junt amb el conjunt d'advocacions associades a les festes del poble, definitivament al mes d'agost, per evidents qüestions climatològiques, a partir de la segona dècada del Nou-cents.
Español: Evolución histórica/Modificaciones La celebración festiva evolucionó, arrastrando la conmemoración de la fiesta de la Divina Aurora, junto al conjunto de advocaciones asociadas a las fiestas del pueblo, definitivamente al mes de agosto, por evidentes cuestiones climatológicas, a partir de la segunda década del Novecientos.
Valencià: Així, la festa anà fixant-se fins a l'actualitat, dins la huitava de l'Assumpció, el dia 15 d'agost, junt amb la festivitat de Sant Roc, Sant Gaietà, Sant Isidre (16, 17 i 18 d'agost), quedant el 19 d'agost com la vespra de la Festa dels Fadrins, el dia 20 com la festa de la Divina Aurora, i els dies 21 i 22 com els de la vespra i la festivitat, respectivament, de la patrona Santa Bàrbara. 4.3.
Español: Así, la fiesta fue fijándose hasta la actualidad, dentro de la octava de Asunción, el día 15 de agosto, junto con la festividad de San Roque, San Cayetano, San Isidro (16, 17 y 18 de agosto), quedando el 19 de agosto como la víspera de la Festa dels Fadrins, el día 20 como la fiesta de la Divina Aurora y los días 21 y 22 como los de la víspera y la festividad, respectivamente, de la patrona Santa Bárbara. 4.3.
Valencià: Personatges: Indumentàries, pràctiques i funcions La processó del foc de Benifaió aporta la peculiaritat de estar configurada en una primera part, davant la creu, pels clavaris de la Divina Aurora de l'any.
Español: Personajes: Indumentarias, prácticas y funciones La procesión del fuego de Benifaió aporta la peculiaridad de estar configurada en una primera parte, ante la cruz, por los clavarios de la Divina Aurora del año.
Valencià: Actualment, van acompanyats pels clavaris que fan 25 i 50 anys, i recentment les clavariesses de la Mare de Déu d'Agost.
Español: Actualmente, van acompañados por los clavarios que cumplen 25 y 50 años, y recientemente las clavariesas de la Virgen de agosto.
Valencià: També hi participen les penyes El Coet i El Xiflec, i en l'actualitat tots els veïns que ho desitgen, sempre que estiguen prèviament acreditats com a consumidors reconeguts com a experts (CRE).
Español: También participan las peñas El Coet i El Xiflec y en la actualidad todos los vecinos que lo deseen, siempre que estén previamente acreditados como consumidores reconocidos como expertos (CRE).
Valencià: Es resol, per seguretat, que els participants visten amb indumentària pròpia de la «cordà» (roba tancada, capell, guants i ulleres).
Español: Se resuelve, por seguridad, que los participantes visten con indumentaria propia de la «cordà» (ropa cerrada, gorro, guantes y gafas).
Valencià: Cadascun dels participants s'acompanya d'unes pinces amb què subjecten el coet d'eixida amb tro, que fan esclatar al llarg de tot el recorregut.
Español: Cada uno de los participantes se acompaña de unas pinzas con que sujetan el cohete de salida con trueno, que hacen estallar a lo largo de todo el recorrido.
Valencià: Cada participant porta un acompanyant «caixer» que porta la càrrega pirotècnica dins unes caixes de fusta amb rodes i subministra els coets, per qüestions de seguretat. 4.4.
Español: Cada participante lleva un acompañante «caixer» que lleva la carga pirotécnica dentro de unas cajas de madera con ruedas y suministra los cohetes, por cuestiones de seguridad. 4.4.
Valencià: Elements / Processos (activitats i oficis) Coets d'eixida amb tro: associat històricament a la idiosincràsia del poble de Benifaió, plaça coetera de temps immemorial.
Español: Elementos / Procesos (actividades y oficios) Cohetes de salida con trueno: asociado históricamente a la idiosincrasia del pueblo de Benifaió, plaza cohetera de tiempo inmemorial.
Valencià: Coneguts històricament com a coets de canya (ara es fabriquen de cartró), són ancestrals elements pirotècnics coneguts en tot el territori valencià com a «voladors» o «borratxos», igualment associats a la celebració de cordades en tantes festes dels pobles valencians (a Benifaió ja es documenten en 1925).
Español: Conocidos históricamente como cohetes de caña (ahora se fabrican de cartón), son ancestrales elementos pirotécnicos conocidos en todo el territorio valenciano como «voladors» o «borratxos», igualmente asociados a la celebración de «cordaes» en tantas fiestas de los pueblos valencianos (en Benifaió ya se documentan en 1925).
Valencià: Tradicionalment en la processó del foc se'n llancen a milers, principalment coets de sis eixides amb tro.
Español: Tradicionalmente en la procesión del fuego se lanzan a miles, principalmente cohetes de seis salidas con trueno.
Valencià: Bengales entrada: emprades per a l'entrada de la processó, aquestes bengales o coets de luxe es disparen junt amb altres artefactes pirotècnics, formant un arc de foc i llum en l'entrada, el moment final de la processó, sota el qual passa la creu i la imatge de la Divina Pastora cap a l'església de Sant Pere.
Español: Bengalas entrada: empleadas para la entrada de la procesión, estas bengalas o cohetes de lujo se disparan junto con otros artefactos pirotécnicos, formando un arco de fuego y luz en la entrada, el momento final de la procesión, bajo el cual pasa la cruz y la imagen de la Divina Pastora camino de la iglesia de San Pedro.
Valencià: Tenalles i caixes: elements de seguretat per a emmagatzemar i disparar de forma controlada els coets borratxos, que es fixen a les grans tenalles de fusta de forma que l'arc de pólvora encesa es disposa cap al centre del carrer i el tro esclata de cara a terra. 4.5.
Español: Tenazas y cajas: elementos de seguridad para almacenar y disparar de forma controlada los cohetes borrachos, que se fijan a las grandes tenazas de madera de forma que el arco de pólvora encendida se dispone hacia el centro de la calle y el trueno estalla cara al suelo. 4.5.
Valencià: Desenvolupament i seqüència temporal El dia de la festa, abans de l'eixida de la imatge, els participants es disposen per ordre en el primer tram del trajecte, encapçalant la comitiva els festers dels 50 anys, els dels 25 anys i els de l'any següent, seguits per les clavariesses de la Mare de Déu d'Agost i els veïns i veïnes acreditats.
Español: Desarrollo y secuencia temporal El día de la fiesta, antes de la salida de la imagen, los participantes se disponen por orden en el primer tramo del trayecto, encabezando la comitiva los festeros de los 50 años, los de los 25 años y los del año siguiente, seguidos por las clavariesas de la Virgen de agosto y los vecinos y vecinas acreditados.
Valencià: Tanquen la comitiva els membres de les penyes coeteres i els clavaris de l'any.
Español: Cierran la comitiva los miembros de las peñas coheteras y los clavarios del año.
Valencià: Seguint la tradició, l'escolà encén el primer coet, seguit pels representants institucionals (alcaldia, vicaria, regina de les festes, representants de les penyes coeteres.
Español: Siguiendo la tradición, el monaguillo enciende el primer cohete, seguido por los representantes institucionales (alcaldía, vicaria, reina de las fiestas, representantes de las peñas coheteras?).
Valencià: La llarga filada encara el carrer Nou amb una ja inacabable successió de foc, soroll i olor de pólvora que envolta tot el poble.
Español: La larga fila toma la calle Nueva con una ya inacabable sucesión de fuego, ruido y olor a pólvora que rodea todo el pueblo.
Valencià: La creu precedeix la imatge i darrere desfilen els representants de la rectoria, les acompanyants dels festers i els feligresos, i tanca la comitiva la banda de música.
Español: La cruz precede la imagen y detrás desfilan los representantes de la vicaria, las acompañantes de los festeros y los feligreses, cerrando la comitiva la banda de música.
Valencià: Després de fer la volta general, arribada la processó a la plaça, es dispara un castell de focs d'artifici, amb la imatge de la Divina Aurora a l'entrada de la plaça.
Español: Después de recorrer la volta general, llegada la procesión en la plaza, se dispara un castillo de fuegos de artificio, con la imagen de la Divina Aurora en la entrada de la plaza.