gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Esta especial manifestació cultural presenta diferents plans que ens permeten fonamentar la seua declaració com a Bé d'Interés Cultural a la Comunitat Valenciana.
Español: Esta especial manifestación cultural presenta diferentes planos que nos permiten sustentar su declaración como bien de interés cultural en la Comunitat Valenciana.
Valencià: Són els festejos populars, «els bous al carrer», els que li atorguen el lideratge, formant part indefugible de les celebracions populars de la Comunitat Valenciana.
Español: Son los festejos populares, «els bous al carrer», los que le otorgan el liderato, formando parte insoslayable de las celebraciones populares de la Comunitat Valenciana.
Valencià: La densitat i distribució territorial d'estos festejos demostren una uniformitat festiva que arriba a tots els racons de la Comunitat.
Español: La densidad y distribución territorial de estos festejos demuestran una uniformidad festiva que llega a todos los rincones de la Comunitat.
Valencià: Si a tot això unim l'antiguitat de l'arrelament popular d'estes festes, resulta evident que ens trobem en una zona on el bou forma part de la cultura, la tradició i la idiosincràsia valencianes.
Español: Si a ello unimos la antigüedad del arraigo popular de estas fiestas, resulta evidente que nos hallamos en una zona donde el toro forma parte de la cultura, tradición e idiosincrasia valenciana.
Valencià: Les raons singulars que motiven la protecció del bé es basen, per tant, en l'acreditació de la tradició i l'arrelament de la festa dels bous, determinat per la seua antiguitat en el temps i per la seua difusió en el territori de la Comunitat Valenciana.
Español: Las razones singulares que motivan la protección del bien se basan pues, en la acreditación de la tradición y el arraigo de la fiesta de los toros, que viene determinada por su antigüedad en el tiempo y por su difusión, en el territorio de la Comunitat Valenciana.
Valencià: Els espectacles taurins estan lligats generalment a una celebració social; són, per tant, un acte festiu i de trobada, amb uns components antropològics, històrics i culturals similars a qualsevol altre acte festiu de caràcter pagà o religiós.
Español: Los espectáculos taurinos están ligados por lo general a una celebración social, es por tanto un acto festivo y de encuentro, con similares componentes antropológicas, históricas y culturales a cualquier otro acto festivo de carácter pagano o religioso.
Valencià: És a dir, la participació dels valencians de manera tan massiva en este tipus de festejos taurins els convertix en un objecte de consideració als efectes de protecció i declaració com a patrimoni immaterial, igual que un altre tipus de festes populars.
Español: Es decir, la participación de los valencianos de forma tan masiva en este tipo de festejos taurinos los convierte en objeto de consideración a efectos de protección y declaración de patrimonio inmaterial, al igual que otro tipo de fiestas populares.
Valencià: A més de la massiva participació dels valencians en esta categoria de celebracions, estos mateixos actes es mostren i es practiquen en forma d'espectacle, però també de ritu.
Español: Además de la masiva participación de los valencianos en este tipo de actos, estos mismos se muestran y se practican en forma de espectáculo, pero también de rito.
Valencià: Les corregudes de bous són una festa, una representació caracteritzada per una sèrie d'elements rituals establits per regles centenàries.
Español: Las corridas de toros son una fiesta, una representación caracterizada por una serie de elementos rituales establecidos por reglas centenarias.
Valencià: Esta demostració singular, la qual pren determinades reminiscències teatrals (introducció, nuc i desenllaç), configura una narrativa concreta i estandarditzada, dirigida a mesurar la dominació de l'home respecte de l'animal.
Español: Este demostración singular, que toma ciertas reminiscencias teatrales (introducción, nudo y desenlace), configura una narrativa concreta y estandarizada, dirigida a calibrar la dominación del hombre al animal.
Valencià: En este sentit, resulta obvi que les corregudes de bous tenen antecedents històrics que es remunten a l'antiguitat.
Español: En este sentido, resulta obvio que las corridas de toros tienen antecedentes históricos que se remontan a la antigüedad.
Valencià: Ací rau la seua importància i riquesa, ja que són poques les manifestacions culturals actuals que evoquen amb tanta semblança l'ancestral tradició dels antics jocs entre l'home i el seu domini de l'animal.
Español: Ahí radica su importancia y riqueza, ya que son pocas las manifestaciones culturales actuales que evocan con tanta semejanza la ancestral tradición de los antiguos juegos entre el hombre y su dominio hacia el animal.
Valencià: Amb independència de la diferent narrativa o història, este espectacle no diferix d'altres múltiples manifestacions festives o culturals.
Español: Con independencia de la diferente narrativa o historia, este espectáculo no difiere de múltiples manifestaciones festivas o culturales.
Valencià: Com en estos casos, en els bous, cada personatge, cada element, cada actuació, cada senyal té un significat concret en el desplegament de la funció, del ritu, i apareixen en escena de forma reglada i ordenada.
Español: Como en estos casos, en los toros, cada personaje, cada elemento, cada actuación, cada señal tiene un significado concreto en el desarrollo de la función, del rito y aparecen en escena de forma reglada y ordenada.
Valencià: Este orde, esta manera de procedir, esta manera de mostrar, s'ha originat a través de la història i és recognoscible per tots els que la practiquen i assistixen a la seua celebració.
Español: Este orden, esta forma de proceder, esta manera de mostrar, se ha originado a través de la historia, y es reconocible por todos los que la practican y asisten a su celebración.
Valencià: Al voltant del ritu, i entorn d'esta manifestació cultural, els espectacles taurins generen una sèrie de relacions i sinergies que no es produïxen en altres rituals, com es donen entre el món dels bous i les arts generant una important producció artística i cultural en què destaquen els cartells de bous, gènere únic, i una iconografia taurina. 1.2.
Español: Alrededor del rito, y entorno a esta manifestación cultural, los espectáculos taurinos generan una serie de relaciones y sinergias que no se producen en otros rituales, como se da entre el mundo de los toros y las artes, generando una importante producción artística y cultural destacando los carteles de toros, género único, y una iconografia taurina. 1.2.
Valencià: Denominació Els espectacles taurins «les corregudes de bous» i els festejos taurins tradicionals «els bous al carrer» a la Comunitat Valenciana. 1.3.
Español: Denominación Los espectáculos taurinos «las corridas de toros» y los festejos taurinos tradicionales, «els bous al carrer» en la Comunitat Valenciana. 1.3.
Valencià: Localitat Poblacions de la Comunitat Valenciana. 1.4.
Español: Localidad Poblaciones de la Comunitat Valenciana. 1.4.
Valencià: Descripció del bé Les cròniques i referències històriques moltes vegades es fonen i convergixen tant en «corregudes de bous» com en festejos tradicionals de «bous al carrer».
Español: Descripción del bien Las crónicas y referencias históricas muchas veces se funden y convergen tanto en corridas de toros como en festejos tradicionales de «bous al carrer».
Valencià: Resulta convenient iniciar-ne una diferenciació als efectes de l'exposició.
Español: Resulta conveniente iniciar una diferenciación de los mismos a efectos de exposición.
Valencià: No obstant això, tant els uns com els altres són, sobretot en els seus inicis, part d'un mateix tot ja que ambdós modalitats d'espectacles eren moltes vegades causa i conseqüència d'una celebració. 1.4.1.
Español: No obstante, tanto unos como otros son, sobre todo en sus inicios, parte de un mismo todo por cuanto ambas modalidades de espectáculos eran muchas veces causa y consecuencia de una celebración. 1.4.1.
Valencià: Espectacles taurins «les corregudes de bous» Els espectacles taurins es classifiquen en corregudes de bous o de jònecs, celebrades en places de bous permanents o habilitades temporalment per a això.
Español: Espectáculos taurinos «las corridas de toros»: Los espectáculos taurinos se clasifican en corridas de toros o de novillos, celebradas en plazas de toros permanentes o habilitadas temporalmente para ello.
Valencià: Si l'animal que es juga en la plaça no passa de tres anys, els encarregats del seu toreig i mort seran els anomenats torejadors de jònecs, toreros encara en període de formació i que es van fent i assaonant amb este tipus d'antagonistes abans d'estar preparats per a enfrontar-se a un bou -considerat com a tal el bou de quatre anys complits i un pes mínim determinat-, sent la mecànica d'estes funcions semblant a la d'una correguda de bous.
Español: Si el animal que se juega en la plaza no pasa de tres años, los encargados de su lidia y muerte serán los llamados novilleros, toreros todavía en período de formación y que se van haciendo y curtiendo con este tipo de antagonistas antes de estar preparados para enfrentarse a un toro -considerado como tal el astado de cuatro años cumplidos y un peso mínimo determinado-, siendo la mecánica de estas funciones similar a la de una corrida de toros.
Valencià: Les corregudes de bous, són un art viu i formen part d'una cultura ancestral.
Español: Las corridas de toros, son arte vivo y cultura ancestral.
Valencià: El que en el seu origen va ser una cerimònia per a un sacrifici, ha acabat sent un acte festiu i sempre multitudinari, en el qual l'home, el torero, gràcies al total domini d'una tècnica específica, sotmet la força bruta i crea una obra d'art -una espècie de ballet en què la possibilitat de la tragèdia real plana durant tota la seua execució.
Español: Lo que en su origen fue una ceremonia sacrificial, ha terminado siendo un acto festivo y siempre multitudinario, en el que el hombre, el torero, gracias al total dominio de una técnica específica somete la fuerza bruta y crea una obra de arte -una especie de ballet en el que la posibilidad de la tragedia real planea durante toda su ejecución.
Valencià: La correguda, tal com hui es coneix -el toreig de sis bous executat per tres toreros, als quals corresponen dos bous per cap-, es dividix en tres terços, al llarg dels quals, i segons les condicions que mostre l'animal, el torero va modelant una obra que culmina amb la mort del bou.
Español: La corrida, tal y como hoy se conoce -la lidia de seis toros a manos de tres toreros, a quienes corresponden dos astados por cabeza-, se divide en tres tercios, a lo largo de los cuales, y según las condiciones que vaya mostrando el animal, el torero va moldeando una obra que culmina con la muerte del toro.
Valencià: En el primer terç, anomenat també de vares, s'observen les qualitats que exhibix el bou: la seua força, la seua casta, la seua bravura, etc.
Español: En el primer tercio, llamado también de varas, se observan las cualidades que exhibe el astado: su fuerza, casta, trapío, etc.
Valencià: Per a comprovar-ne el nivell de bravura, se l'enfronta al picador; la seua brega amb el peto protector del cavall ha de ser ferma, sense dubtes, sense cabotejar, estrenyent els renyons i sense voler abandonar la lluita.
Español: Para comprobar su nivel de bravura se le enfrenta al picador, su pelea en el peto debe ser firme, sin dudas, sin cabecear, apretando los riñones y sin querer abandonar la lucha.
Valencià: Un dels moments més bells d'una correguda té lloc quan el torero trau el bou d'eixa lluita i executa rítmics i compassats moviments amb el seu capot: les passades.
Español: Uno de los momentos más bellos de una corrida tiene lugar cuando el torero saca de la pelea al toro, ejecutando rítmicos y acompasados movimientos de su capote: los quites.
Valencià: El segon terç servix perquè l'animal es repose d'aquella lluita amb els cavalls; és el terç de les banderilles, i en el mateix els banderillers -subalterns a les ordes del torero encarregat del toreig i de la mort d'eixe bou- col·loquen, en la part alta de la tos del bou, tres parells de banderilles amb les quals es pretén revifar el bou.
Español: El segundo tercio sirve para que el animal se reponga de aquella lucha con los caballos, es el tercio de banderillas, y en el mismo los banderilleros -subalternos a las órdenes del torero encargado de la lidia y muerte de ese toro- colocan, en lo alto del morrillo del toro, tres pares de banderillas que tiene como misión el reavivar al toro.
Valencià: Durant la tercera i última part, el terç de la mort, el matador du a terme el que es coneix com a faena de muleta -actualment la més important i la més valorada- en què amb gràcils, subtils i poc estridents compassos va fent que l'animal se sotmeta al dictat de la ferramenta de la qual es val, la muleta, la qual mai ha de ser envestida ni enganxada, i brandada tant amb lentitud i tremp com amb fèrria fermesa.
Español: Durante la tercera y última parte, tercio de muerte, el matador lleva a cabo lo que se conoce como faena de muleta -actualmente la más importante y valorada- en la que con gráciles, sutiles y nada estridentes compases va haciendo que el animal se someta al dictado de la herramienta de la que para ellos se vale, la muleta, que nunca debe ser alcanzada ni enganchada y movida tanto con lentitud y temple como con férrea firmeza.
Valencià: La faena de muleta no té una duració de més de deu minuts i en eixe espai de temps el torero ha d'expressar el seu domini sobre el seu oponent a base de coneixements, creativitat i sentiment, creant en el públic espectador un clima de sensibilitat que es manifesta amb la concessió de premis sempre que l'estocada amb la qual posa fi a la seua obra siga correctament executada.
Español: La faena de muleta no tiene una duración de más de diez minutos y en ese lapso de tiempo el torero debe expresar su dominio sobre su oponente a base de conocimientos, creatividad y sentimiento, creando en el público espectador un clima de sensibilidad que se manifiesta con la concesión de premios siempre que la estocada con que pone fin a su obra sea correctamente ejecutada.
Valencià: La història de la tauromàquia a la Comunitat Valenciana camina paral·lelament a la de la resta d'Espanya.
Español: La historia de la tauromaquia en la Comunitat Valenciana camina pareja a la del resto de España.
Valencià: No hi ha cap singularitat que la caracteritze respecte al que ha sigut el seu desenrotllament general al llarg dels segles al nostre país.
Español: No hay ninguna singularidad que la caracterice respecto a lo que ha sido su desarrollo general a lo largo de los siglos en nuestro país.
Valencià: La tauromàquia és fruit d'una evolució que comença, en la seua concepció moderna, entre els segles XVII i XVIII, i que s'ha anat completant, enriquint i perfeccionant al llarg d'estos últims 300 anys.
Español: La tauromaquia es fruto de una evolución que comienza, en su concepción moderna, entre los siglos XVII y XVIII, y que se ha ido completando, enriqueciendo y perfeccionando a lo largo de estos últimos 300 años.
Valencià: No obstant això, la relació entre el bou i l'home és molt més antiga.
Español: No obstante, la relación entre el toro y el hombre es mucho más antigua.
Valencià: Una antiguitat els començaments de la qual són molt difícils de precisar per la falta de documents escrits que ho testifiquen.
Español: Una antigüedad cuyos comienzos son muy difíciles de precisar por la falta de documentos escritos que lo atestigüen.
Valencià: Que el bou ha atret sempre els hòmens és un fet constatable.
Español: Que el toro ha atraído siempre a los hombres es un hecho constatable.
Valencià: D'ell s'admira la seua força, la seua estampa, la seua noblesa, la seua bravura, el seu poder i el seu gràcia.
Español: De él se admira su fuerza, su estampa, su nobleza, su bravura, su poder y su trapío.
Valencià: Possiblement, la prova més antiga (pintures rupestres al marge) de l'existència d'espectacles, ritus o manifestacions culturals amb el bou com a protagonista són els frescos del Palau de Cnossos (Creta) datats en el segon mil·lenni abans de Crist (civilització Minoica).
Español: Posiblemente, la prueba cierta más antigua (pinturas rupestres al margen) de la existencia de espectáculos, ritos o manifestaciones culturales con el toro como protagonista son los frescos del Palacio de Cnosos (Creta) datados en el segundo milenio antes de Cristo (civilización Minoica).
Valencià: El fresc més famós representa unes sacerdotesses ballant i botant per damunt d'un bou en una representació que té, segons els arqueòlegs, molt d'acte religiós i poc d'antecedent remot de l'espectacle d'esquivadors.
Español: El fresco más famoso representa a unas sacerdotisas bailando y saltando por encima de un astado en una representación que tiene, al decir de los arqueólogos, mucho de acto religioso y poco de antecedente remoto del espectáculo de recortadores.
Valencià: Més pròxim en el temps, els espectacles en els circs romans van suposar el següent pas demostrable de celebracions amb animals com a protagonistes.
Español: Más cercano en el tiempo, los espectáculos en los circos romanos supusieron el siguiente paso cierto de celebraciones con animales como protagonistas.
Valencià: Durant l'edat mitjana, a Espanya apareixen les primeres fonts quant a espectacles taurins pròpiament dits.
Español: Durante la Edad Media, en España aparecen las primeras fuentes en cuanto a espectáculos taurinos propiamente dichos.
Valencià: El bou ja forma part d'una celebració com a tal i la coprotagoniza junt amb la persona; és part d'un espectacle on l'habilitat i la destresa se superposen o es complementen amb el resultat final d'aquell.
Español: El toro ya forma parte de una celebración como tal y coprotagoniza la misma junto a la persona, es parte de un espectáculo donde la habilidad y la destreza se superponen o se complementan con el resultado final de aquel.
Valencià: No hi ha cap documentació escrita que avale unes dades segures i terminants quant a l'origen d'estes celebracions.
Español: No hay documentación escrita que avale datos seguros y terminantes en cuanto al origen de estas celebraciones.
Valencià: No obstant això, hi ha fonts que asseguren que en l'Espanya musulmana ja s'utilitzaven les capes per a distraure l'animal a l'hora de ser picat amb una llança; així mateix, s'efectuaven esquivaments als animals botant inclús per damunt d'ells amb llances i es col·locaven «ninots» -ninots vestits com a persones- per a excitar l'animal dins del recinte taurí.
Español: No obstante, hay fuentes que aseguran que en la España musulmana ya se utilizaban las capas para distraer a la res a la hora de ser alanceada; asimismo, se efectuaban recortes a las reses saltando incluso por encima de ellas valiéndose de lanzas y se colocaban «peleles» - muñecos vestidos como personas- para excitar al animal dentro del recinto taurino.
Valencià: El que sí que pareix evident és que els àrabs van difondre l'espècie bovina de l'ur tant pel nord d'África com per la península Ibèrica.
Español: Lo que sí parece evidente es que los árabes difundieron la especie bovina del uro tanto por el norte de África como por la península Ibérica.
Valencià: En este sentit, va ser precisament al nostre país on va arrelar i on se situa històricament el bressol i l'origen del bou de toreig.
Español: En este sentido, fue precisamente en nuestro país donde arraigó y donde se sitúa históricamente la cuna y el origen del toro de lidia.
Valencià: En l'Espanya cristiana, per la seua banda, hi ha indicis que al començament del segle IX, durant el regnat d'Alfons II el Cast, es torejaven bous diàriament durant el temps que duraven les Corts.
Español: En la España cristiana, por su parte, existen indicios de que a inicios del siglo IX, durante el reinado de Alfonso II el Casto, se lidiaban toros a diario durante el tiempo que duraban las Cortes.
Valencià: L'any 1075, en honor a una visita del rei Alfons VI a Astúries, es van picar amb llances bous braus destacant en esta comesa Rodrigo Díaz de Vivar, el Cid Campeador.
Español: En el año 1075, en honor al rey Alfonso VI en un viaje a Asturias, se alancearon toros bravos destacando en este cometido Rodrigo Díaz de Vivar, el Cid Campeador.
Valencià: En este marc, hi ha suficients dades per a asseverar que estos espectacles eren una constant durant tota l'edat mitjana.
Español: En este marco, hay suficientes datos para aseverar que estos espectáculos eran una constante durante toda la Edad Media.
Valencià: Els esmentats espectacles estaven, en tot cas, lligats a celebracions règies com ara una boda, el naixement d'un hereu reial, la commemoració d'un triomf en alguna batalla o bé a esdeveniments dins de les festes de Pasqua o del dia de Reis.
Español: Éstos estaban, en todo caso, ligados a celebraciones regias tales como una boda, el nacimiento de un heredero real, la conmemoración de un triunfo en alguna batalla o bien a eventos dentro de las fiestas de Pascua o del día de Reyes.
Valencià: Tanmateix, cal advertir que això no significa que tals actes se celebraren només per a monarques i nobles sinó que era ahí on es trobaven els cronistes per a donar fe del que succeïa.
Español: No obstante, hay que advertir que ello no significa que tales actos tuvieran lugar únicamente a la vera de monarcas y nobles sino que era ahí donde los cronistas se hallaban para dar fe de lo acontecido.
Valencià: Se celebraven en els carrers o les places públiques limitant-se la zona o recinte amb les típiques barricades o barreres.
Español: Se celebraban en las calles o plazas públicas limitándose la zona o recinto con las típicas barricadas o barreras.
Valencià: Estos festejos taurins eren un espectacle popular, on els cavallers al disposar de muntura apropiada eren els únics que podien practicar-lo.
Español: Estos festejos taurinos eran un espectáculo popular, donde los caballeros al disponer de montura apropiada eran los únicos que podían practicarlo.
Valencià: Les primeres dades fiables de celebració de corregudes de bous a València daten de finals del segle XIV, concretament en 1373, en ocasió de la visita efectuada a esta ciutat per l'esposa de l'infant Joan, duc de Girona, construint-se barreres o cadafals en el mercat per al joc de bous.
Español: Los primeros datos fiables de celebración de corridas de toros en Valencia datan de fines del siglo XIV, concretamente en 1373, con ocasión de la visita efectuada a esta ciudad por la esposa del infante don Juan, duque de Gerona, construyéndose «barreres o cadafals» en el mercado para el juego de toros.
Valencià: L'any 1487, el batle general del Regne de València, a fi de festejar la conquista de Màlaga pels reis catòlics, va ordenar que se celebraren bous en els pobles per a commemorar eixa victòria.
Español: En el año 1487, el Bayle General del reino de Valencia, con el fin de festejar la conquista de Málaga por los reyes católicos, ordenó que se celebraran toros en los pueblos para conmemorar tal circunstancia.
Valencià: És precisament el segle XV on es produïx un auge molt destacat quant a la festa dels bous.
Español: Es precisamente el siglo XV donde se produce un auge muy destacado en cuanto a la fiesta de los toros.
Valencià: Les corregudes de bous, les quals es convertixen en esta centúria en la diversió favorita, no sols del poble, sinó també dels reis i els magnats, és un número obligat en totes les festes, celebrant-se'n anualment diverses en el mercat de València.
Español: Las corridas de toros que en esta centuria se convierten en diversión favorita, no solamente del pueblo, sino también de los reyes y magnates, es un número obligado en todas las fiestas, celebrándose anualmente varias en el mercado de Valencia.
Valencià: En este sentit, entre els diversos espectacles esdevinguts a l'empara de successos històrics, se'n celebraven altres de taurins en ocasió de festivitats com la del Corpus, Sant Joan, Sant Pere o Sant Jaume.
Español: En este sentido, entre los diversos espectáculos acontecidos al amparo de sucesos históricos se celebraron otros actos taurinos con ocasión de festividades como la del Corpus, San Juan, San Pedro o San Jaime.