gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Les autoritzacions excepcionals previstes en els articles 13.1.
Español: Las autorizaciones excepcionales previstas en los artículos 13.1.
Valencià: , 14.1 i 14.2 del Decret 32/2004 correspondran a la direcció general competent en la matèria.
Español: , 14.1 y 14.2 del Decreto 32/2004 corresponderán a la dirección general competente en la materia.
Valencià: Règim sancionador El règim sancionador en la matèria regulada en el present decret serà l'establit en el títol VI de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, i en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, en relació amb els articles 17 i 18 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell, pel que es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades.
Español: Régimen sancionador El régimen sancionador en la materia regulada en el presente decreto será el establecido en el título VI de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestre, y en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, en relación con los artículos 17 y 18 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas.
Valencià: DISPOSICIÓ ADDICIONAL En el cas de les àrees establides en l'article 3 del present decret l'àmbit del qual es trobe inclòs en el d'un espai natural protegit que compte amb Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) o Pla Rector d'Ús i Gestió (PRUG) en vigor, les determinacions d'aquest decret tindran caràcter complementari, en especial per a aquells aspectes que no hagen sigut objecte específic de regulació en aquests plans.
Español: DISPOSICIÓN ADICIONAL En el caso de las áreas establecidas en el artículo 3 del presente decreto cuyo ámbito se encuentre incluido en el de un espacio natural protegido que cuente con Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) y/o Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) en vigor, las determinaciones de este Decreto tendrán carácter complementario, en especial para aquellos aspectos que no hayan sido objeto específico de regulación en tales Planes.
Valencià: En el cas que l'espai protegit no compte amb normativa aprovada o aquesta es trobe en procés de revisió, els plans corresponents han d'incorporar les determinacions d'aquest decret.
Español: En caso de que el espacio protegido no cuente con normativa aprobada o ésta se encuentre en proceso de revisión, los Planes correspondientes deberán incorporar las determinaciones de este Decreto.
Valencià: DISPOSICIONS FINALS Primera Es faculta el conseller de Territori i Habitatge per a dictar les disposicions necessàries per al desplegament i l'aplicació del present decret.
Español: DISPOSICIONES FINALES Primera Se faculta al conseller de Territorio y Vivienda para dictar las disposiciones necesarias para el desarrollo y aplicación del presente decreto.
Valencià: València, 19 de gener de 2007 El president de la Generalitat, FRANCISCO CAMPS ORTIZ El conseller de Territori i Habitatge, ESTEBAN GONZÁLEZ PONS ANNEX I Cartografia S'adjunta la representació gràfica, en dos mapes, de les àrees de conservació i recuperació.ANNEX II SITUACIÓ DE L'ESPÈCIE, AMENACES I ACCIONS NECESSÀRIES PER A LA SEUA CONSERVACIÓ. 1.
Español: Valencia, 19 de enero de 2007 El president de la Generalitat, FRANCISCO CAMPS ORTIZ El conseller de Territorio y Vivienda, ESTEBAN GONZÁLEZ PONS ANEXO I Cartografía Se acompaña la representación gráfica, en sendos mapas de las áreas de conservación y recuperación.ANEXO II SITUACIÓN DE LA ESPECIE, AMENAZAS Y ACCIONES NECESARIAS PARA SU CONSERVACIÓN. 1.
Valencià: ANÀLISI DE LA SITUACIÓ ACTUAL 1.1.
Español: ANÁLISIS DE LA SITUACIÓN ACTUAL 1.1.
Valencià: Distribució geogràfica general L'àrea de distribució històrica coneguda d'Aphanius iberus comprenia el litoral mediterrani ibèric, i també les costes atlàntiques sud-occidentals de la península, amb els marenys del Guadalquivir i Guadiana (recentment s'han definit aquestes poblacions atlàntiques com a Aphanius baeticus, Doadrio et al.
Español: Distribución geográfica general El área de distribución histórica conocida de Aphanius iberus abarcaba el litoral mediterráneo ibérico, y también las costas atlánticas sudoccidentales de la península, con las marismas del Guadalquivir y Guadiana (recientemente se han definido estas poblaciones atlánticas como Aphanius baeticus, Doadrio et al.
Valencià: , 2002), mentre que en la Comunitat Valenciana s'estenia, de forma pràcticament contínua, des de Vinaròs-Peníscola, enllaçant amb les poblacions del delta de l'Ebre, fins al sud de la província d'Alacant, ocupant els denominats aiguamolls sud-alacantins.
Español: , 2002), mientras que en la Comunitat Valenciana se extendía, de forma prácticamente continua, desde Vinaròs-Peñíscola, enlazando con las poblaciones del Delta del Ebro, hasta el sur de la provincia de Alicante, ocupando los denominados humedales sudalicantinos.
Valencià: La presència actual d'Aphanius iberus en el litoral mediterrani ibèric està relativament ben documentada i la seua distribució per la zona podria considerar-se àmplia, comprenent bàsicament els aiguamolls costaners de Catalunya, la Comunitat Valenciana, la Regió de Múrcia i la Comunitat d'Andalusia.
Español: La presencia actual de Aphanius iberus en el litoral mediterráneo ibérico está relativamente bien documentada y su distribución por la zona podría considerarse amplia, abarcando básicamente los humedales costeros de Cataluña, la Comunitat Valenciana, la Región de Murcia y la Comunidad de Andalucía.
Valencià: Més al sud, hi ha les poblacions mencionades atlàntiques d'Aphanius baeticus.
Español: Más al sur, existen las poblaciones mencionadas atlánticas de Aphanius baeticus.
Valencià: La població més septentrional coneguda d'Aphanius iberus en la Comunitat Valenciana és la de la zona costanera compresa entre Vinaròs i Peníscola, de la que actualment, només queda una bona representació en la marjal de Peñíscola.
Español: La población más septentrional conocida de Aphanius iberus en la Comunitat Valenciana es la de la zona costera comprendida entre Vinaròs y Peñíscola, de la que actualmente, sólo queda una buena representación en el marjal de Peñíscola.
Valencià: Més al sud, i després de l'obstacle que suposen les alineacions muntanyoses litorals de la serra d'Irta, es localitza la població del prat de Cabanes-Torreblanca.
Español: Más al sur, y tras el obstáculo que suponen las alineaciones montañosas litorales de la sierra de Irta, se localiza la población del Prat de Cabanes-Torreblanca.
Valencià: Cal suposar que Aphanius iberus estava també present en l'actualment dessecada marjal d'Orpesa, i a partir d'aquesta, s'estén per tota la plana litoral, amb cites en les séquies del grau de Castelló, Almenara, Puçol-Sagunt, zona costanera entre Puçol i la Pobla de Farnals, barranc del Carraixet i marjal d'Albuixec (dessecat a principis de la dècada dels noranta).
Español: Es de suponer que Aphanius iberus estaba también presente en el actualmente desecado marjal de Oropesa, y a partir de éste, se extiende por toda la llanura litoral, con citas en las acequias del Grao de Castellón, Almenara, Puçol-Sagunto, zona costera entre Puçol y La Pobla de Farnals, barranco del Carraixet y marjal de Albuixech (desecado a principios de la década de los noventa).
Valencià: A partir d'ací s'enllaça amb la població de l'Albufera i totes les seues marjals circumdants, en les quals hui en dia pot considerar-se extingida.
Español: A partir de aquí se enlaza con la población de la Albufera y todos sus marjales circundantes, en los que hoy en día puede considerarse extinto.
Valencià: Hi ha nuclis poblacionals en les cledes de la devesa del Saler que es van formar a partir d'exemplars reintroduïts en 1993 procedents de la cria en captivitat i els parentals de les quals eren de la línia genètica d'Albuixec, a més d'una població d'origen desconegut que ocupa un altre espai interdunar i que va ser introduïda probablement en la dècada dels huitanta.
Español: Existen núcleos poblacionales en las malladas de La Devesa de El Saler que se formaron a partir de ejemplares reintroducidos en 1993 procedentes de la cría en cautividad y cuyos parentales eran de la línea genética de Albuixech, además de una población de origen desconocido que ocupa otro espacio interdunar y que fue introducida probablemente en la década de los ochenta.
Valencià: Existixen també cites d'Aphanius iberus a Tavernes de la Valldigna i en la marjal de Pego-Oliva, on es donen per extingides les seues poblacions ja en 1988.
Español: Existen también citas de Aphanius iberus en Tavernes de la Valldigna y en la marjal de Pego-Oliva, donde se dan por extintas sus poblaciones ya en 1988.
Valencià: Des d'aquests enclavaments s'estén cap al sud una àmplia extensió de territori en què és palesa l'absència d'aquesta espècie, amb falta de cites, deguda quasi amb seguretat a la carència d'hàbitats adequats, en existir una profusió d'alineacions muntanyoses costaneres, amb costes amb penya-segats que no donen lloc a l'existència de marjals i terres baixes.
Español: Desde estos enclaves se extiende hacia el sur una amplia extensión de territorio en la que es patente la ausencia de esta especie, con falta de citas, debida casi con seguridad a la carencia de hábitats adecuados, al existir una profusión de alineaciones montañosas costeras, con costas acantiladas que no dan lugar a la existencia de marjales y tierras bajas.
Valencià: Únicament les albuferes de Xàbia i Moraira podrien reunir les condicions adequades per al desenvolupament de l'espècie.
Español: Únicamente las albuferas de Jávea y Moraira podrían reunir las condiciones adecuadas para el desarrollo de la especie.
Valencià: Torna a retrobar-se l'espècie en els aiguamolls i salines sud-alacantines, amb cites en les salines de Santa Pola i el fondo d'Elx-Crevillent.
Español: Vuelve a reencontrarse la especie en los humedales y salinas sudalicantinas, con citas en las Salinas de Santa Pola y El Hondo de Elche-Crevillent.
Valencià: A més, cal destacar l'existència d'una població interior de fartet localitzada en la conca alta del riu Vinalopó, fins que els processos de dessecació a què va ser sotmesa l'antiga llacuna endorreica de Villena i, en general, tota la conca, van relegar a l'espècie a la séquia del Rei.
Español: Además, cabe destacar la existencia de una población interior de fartet localizada en la cuenca alta del río Vinalopó, hasta que los procesos de desecación a que fue sometida la antigua laguna endorréica de Villena y, en general, toda la cuenca, relegaron a la especie a la acequia del Rey.
Valencià: Aquesta població és molt interessant, a causa dels processos d'aïllament que ha patit i als fenòmens d'adaptació que han donat lloc a un procés de diferenciació genètica.
Español: Esta población es muy interesante, debido a los procesos de aislamiento que ha sufrido y a los fenómenos de adaptación que han dado lugar a un proceso de diferenciación genética.
Valencià: L'existència d'aquesta població, amb diferències a nivell genètic de les poblacions costaneres, fa pensar en una distribució molt més extensa de l'espècie, que comprendria probablement tota la conca alta del riu Vinalopó.
Español: La existencia de esta población, con diferencias a nivel genético de las poblaciones costeras, hace pensar en una distribución mucho más extensa de la especie, que abarcaría probablemente toda la cuenca alta del río Vinalopó.
Valencià: La connexió entre aquesta població interior i la costanera va haver de quedar interrompuda fa molts anys perquè haja pogut produir-se la diferenciació genètica entre ambdós nuclis poblacionals.
Español: La conexión entre esta población interior y la costera debió quedar interrumpida hace muchos años para que haya podido producirse la diferenciación genética entre ambos núcleos poblacionales.
Valencià: Així, podria afirmar-se que, segons cites històriques, Aphanius iberus es trobava àmpliament distribuït per la totalitat de la franja costanera de la Comunitat Valenciana, així com pels ecosistemes amfibis interiors del sud d'Alacant.
Español: Así pues, podría afirmarse que, según citas históricas, Aphanius iberus se encontraba ampliamente distribuido por la totalidad de la franja costera de la Comunitat Valenciana, así como por los ecosistemas anfibios interiores del sur de Alicante.
Valencià: No obstant això, les prospeccions realitzades durant pràcticament les últimes dos dècades no han confirmat cites de l'espècie fora de l'àmbit de marjals amb marcada influència salina, per la qual cosa cal pensar que algunes d'aquestes cites de l'espècie en aigües més dolces poden correspondre a identificacions errònies d'una altra espècie, probablement Valencia hispanica, que en molts casos compartix hàbitat amb el fartet. 1.2.
Español: Sin embargo, las prospecciones realizadas durante prácticamente las últimas dos décadas no han confirmado citas de la especie fuera del ámbito de marjales con marcada influencia salina, por lo que cabría pensar que algunas de estas citas de la especie en aguas más dulces pudieran corresponder a identificaciones erróneas de otra especie, probablemente Valencia hispanica, que en muchos casos comparte hábitat con el fartet. 1.2.
Valencià: Distribució actual en la Comunitat Valenciana En l'actualitat el fartet pot ser detectat amb seguretat en les següents àrees, encara que no seria descartable la seua presència en altres localitats insuficientment prospectades. 1.2.1.
Español: Distribución actual en la Comunitat Valenciana En la actualidad el fartet puede ser detectado con seguridad en las siguientes áreas, aunque no sería descartable su presencia en otras localidades insuficientemente prospectadas. 1.2.1.
Valencià: Marjal de Peníscola. 1.2.2.
Español: Marjal de Peñíscola. 1.2.2.
Valencià: Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca. 1.2.3.
Español: Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca. 1.2.3.
Valencià: A més d'aquestes localitats hi ha una altra població d'origen desconegut, que es troba localitzada en una altra cleda i que probablement va ser introduïda en la dècada dels huitanta. 1.2.5.
Español: Además de estas localidades existe otra población de origen desconocido, que se encuentra localizada en otra mallada y que probablemente fue introducida en la década de los ochenta. 1.2.5.
Valencià: Aiguamolls sud-alacantins. 1.2.5.1.
Español: Humedales sudalicantinos. 1.2.5.1.
Valencià: El Fondo d'Elx-Crevillent 1.2.6.
Español: Hondo de Elche-Crevillent. 1.2.6.
Valencià: Població de l'Alt Vinalopó. 1.3.
Español: Población del Alto Vinalopó. 1.3.
Valencià: Estat de les poblacions naturals de l'espècie i del seu hàbitat Malgrat que hi ha poques poblacions naturals de l'espècie en la Comunitat Valenciana, es tracta de nuclis poblacionals estables i en prou bon estat de conservació, com ho confirmen les prospeccions realitzades de manera periòdica en l'hàbitat.
Español: Estado de las poblaciones naturales de la especie y de su hábitat A pesar de que existen pocas poblaciones naturales de la especie en la Comunitat Valenciana, se trata de núcleos poblacionales estables y en bastante buen estado de conservación, como lo confirman las prospecciones realizadas de manera periódica en el hábitat.
Valencià: Analitzant l'evolució de les distintes poblacions de fartet durant l'última dècada podem fer les consideracions següents: 1.3.1.
Español: Analizando la evolución de las distintas poblaciones de fartet durante la última década podemos hacer las siguientes consideraciones: 1.3.1.
Valencià: Marjal de Peñíscola: l'espècie es troba repartida per la xarxa de séquies de la marjal i en l'interior de les surgències.
Español: Marjal de Peñíscola: la especie se encuentra repartida por la red de acequias de la marjal y en el interior de las surgencias.
Valencià: Com fins fa una dècada, seguix mantenint-se en bon estat de conservació, amb poblacions que es mantenen estables dins d'aquesta zona humida. 1.3.2.
Español: Como hasta hace una década, sigue manteniéndose en buen estado de conservación, con poblaciones que se mantienen estables dentro de esta zona húmeda. 1.3.2.
Valencià: Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca: com en el cas de la marjal de Peñíscola, els exemplars de fartet es distribuïxen pel parc ocupant la xarxa de séquies i les surgències.
Español: Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca: como en el caso de la marjal de Peñíscola, los ejemplares de fartet se distribuyen por el Parque ocupando la red de acequias y las surgencias.
Valencià: Malgrat que en aquesta zona humida ha sigut introduïda la gambúsia, no pareix que els fenòmens de competència hagen afectat la dispersió de l'espècie.
Español: A pesar de que en esta zona húmeda ha sido introducida la gambusia, no parece que los fenómenos de competencia hayan afectado a la dispersión de la especie.
Valencià: Probablement els continus períodes de salinització que patix el parc han contribuït que la població de fartet forme nuclis estables en bon estat de conservació. 1.3.3.
Español: Probablemente los continuos periodos de salinización que sufre el Parque han contribuido a que la población de fartet forme núcleos estables en buen estado de conservación. 1.3.3.
Valencià: Marjal dels Moros: en aquesta marjal pot trobar-se l'espècie repartida pel conjunt de séquies que formen part de l'aiguamoll.
Español: Marjal dels Moros: en este marjal puede encontrarse la especie repartida por el conjunto de acequias que forman parte del humedal.
Valencià: Encara que hi ha nuclis poblacionals en bon estat de conservació, la forta pressió a què es veuen sotmesos per la competència amb espècies exòtiques, en concret amb la gambúsia, ha portat a prendre la decisió de realitzar reintroduccions de reforç en zones amb alta salinitat, on l'espècie puga reproduir-se sense cap tipus de problema. 1.3.4.
Español: Aunque existen núcleos poblacionales en buen estado de conservación, la fuerte presión a que se ven sometidos por la competencia con especies exóticas, en concreto con la gambusia, ha llevado a tomar la decisión de realizar reintroducciones de refuerzo en zonas con alta salinidad, donde la especie pueda reproducirse sin ningún tipo de problema. 1.3.4.
Valencià: Parc Natural de l'Albufera: actualment Aphanius iberus només es troba present en xicotetes cledes o depressions interdunars aprofundides artificialment.
Español: Parque Natural de l'Albufera: actualmente Aphanius iberus sólo se encuentra presente en pequeñas malladas o depresiones interdunares profundizadas artificialmente.
Valencià: En la resta del parc no s'ha localitzat cap altra població de l'espècie. 1.3.5.
Español: En el resto del Parque no se ha localizado ninguna otra población de la especie. 1.3.5.
Valencià: Aiguamolls del sud d'Alacant: es tracta de les poblacions en millor estat de conservació de la Comunitat Valenciana, sobretot el cas de la localitzada en el Parc Natural de les Salinas de Santa Pola.
Español: Humedales del sur de Alicante: se trata de las poblaciones en mejor estado de conservación de la Comunitat Valenciana, sobre todo el caso de la localizada en el Parque Natural de las Salinas de Santa Pola.
Valencià: Malgrat que l'espècie es trobe perfectament adaptada a condicions d'extrema salinitat, atés el seu marcat caràcter eurihalí, les zones on es realitza l'explotació salinera intensiva no resulten adequades per a la proliferació de l'espècie, per la qual cosa s'han exclòs de les zones de conservació.
Español: A pesar de que la especie se encuentre perfectamente adaptada a condiciones de extrema salinidad, dado su marcado carácter eurihalino, las zonas donde se realiza la explotación salinera intensiva no resultan adecuadas para la proliferación de la especie, por lo que se han excluido de las zonas de conservación.
Valencià: En el cas del Parc Natural del Fondo, les contínues fluctuacions de nivell a què es veu sotmés i el creixent deteriorament en la qualitat de les seues aigües ha fet que la població de fartet patira un important retrocés en els últims anys, per la qual cosa s'han dut a terme reintroduccions de l'espècie en àrees de reserva dins del parc, que garantixen la presència i la qualitat de l'aigua. 1.3.6.
Español: En el caso del Parque Natural del Hondo, las continuas fluctuaciones de nivel a que se ve sometido y el creciente deterioro en la calidad de sus aguas, ha hecho que la población de fartet sufriese un importante retroceso en los últimos años, por lo que se han llevado a cabo reintroducciones de la especie en áreas de reserva dentro del Parque, que garantizan la presencia y la calidad del agua. 1.3.6.
Valencià: Conca alta del Vinalopó: com s'ha comentat anteriorment, es desconeix la distribució històrica real d'aquesta població interior de fartet.
Español: Cuenca alta del Vinalopó: como se ha comentado anteriormente, se desconoce la distribución histórica real de esta población interior de fartet.
Valencià: La població de fartet de la zona es trobava limitada a la séquia del Rei, que és el canal de desaigüe de la llacuna de Villena.
Español: La población de fartet de la zona se encontraba limitada a la acequia del Rey, que es el canal de desagüe de la laguna de Villena.
Valencià: No obstant això, en les últimes prospeccions aquesta població s'ha donat per extingida en el medi natural i només es troba en captivitat en les instal·lacions de la Conselleria de Territori i Habitatge ubicades en el Centre d'Investigació Piscícola del Palmar (exemplars rescatats a principis de la dècada dels noranta) i en algunes basses de reg de les poblacions de Salinas, Sax i Villena.
Español: Sin embargo, en las últimas prospecciones, esta población se ha dado por extinta en el medio natural y solamente se encuentra en cautividad en las instalaciones de la Conselleria de Territorio y Vivienda ubicadas en el Centro de Investigación Piscícola de El Palmar (ejemplares rescatados a principios de la década de los noventa) y en algunas balsas de riego de las poblaciones de Salinas, Sax y Villena.
Valencià: Es considera que aquesta població ha de reintroduir-se i mantindre's com a població estable refermada, per la qual cosa s'ha inclòs aquesta zona entre les àrees de recuperació de l'espècie.
Español: Se considera que esta población debería reintroducirse y mantenerse como población estable afianzada, por lo que se ha incluido esta zona entre las áreas de recuperación de la especie.
Valencià: Hi ha un conveni de col·laboració entre la Conselleria de Territori i Habitatge i l'Ajuntament de Villena per a dur a terme accions encaminades a millorar la situació de l'espècie en aquesta zona. 1.4.
Español: Existe un convenio de colaboración entre la Conselleria de Territorio y Vivienda y el Ayuntamiento de Villena para llevar a cabo acciones encaminadas a mejorar la situación de la especie en esta zona. 1.4.
Valencià: Amenaces Els factors determinants de l'actual situació d'Aphanius iberus són els següents: 1.4.1.
Español: Amenazas Los factores determinantes de la actual situación del Aphanius iberus son los siguientes: 1.4.1.
Valencià: Destrucció i alteració de l'hàbitat a) Dessecació i aterrament de zones humides: el procés generalitzat de pèrdua d'hàbitats naturals per antropització del medi s'ha vist accentuat, en el cas dels hàbitats de Aphanius iberus, per la localització tan peculiar d'aquests, en la franja litoral d'un territori sotmés a un procés creixent d'alteració a causa del gran nombre d'activitats que suporta, tant de caràcter agrícola com industrial i urbanístic.
Español: Destrucción y alteración del hábitat a) Desecación y aterramiento de zonas húmedas: el proceso generalizado de pérdida de hábitats naturales por antropización del medio se ha visto acentuado, en el caso de los hábitats de Aphanius iberus, por la localización tan peculiar de los mismos, en la franja litoral de un territorio sometido a un proceso creciente de alteración debido al gran número de actividades que soporta, tanto de carácter agrícola como industrial y urbanístico.