gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: b) Àmbit Rodar les falles i fer soroll amb paelles i parament de cuina es realitza en diversos espais del centre històric, com són l'esplanada del castell, un tram ampli del carrer Cánovas del Castilllo (conegut popularment com ?el Derrocat?), el carrer Gabriel Payà i alguns carrers més per on actualment discorre la cavalcada de Reis durant la vesprada i la nit del dia 5 de gener.
Español: b) Ámbito El rodar las fallas y hacer ruido con sartenes y menaje de cocina, se realiza en varios espacios del centro histórico como son la explanada del castillo, un tramo amplio de la calle Cánovas del Castillo (conocido popularmente como ?el Derrocat?), la calle Gabriel Payá y algunas calles más por donde actualmente discurre la cabalgata de Reyes durante la tarde-noche del día 5 de enero.
Valencià: d) Denominació principal i altres Les Falles de la Nit de Reis de Petrer; o simplement, les Falles de Petrer.
Español: d) Denominación principal y otras Las Falles de la Nit de Reis de Petrer; o simplemente, las Falles de Petrer.
Valencià: e) Imatge Les falles es relacionen tradicionalment amb els Reis d'Orient, fins i tot abans de l'establiment de la cavalcada de Reis actual, i la seua imatge més representativa són els cercles lluminosos que es formen en rodar les falles enceses.
Español: e) Imagen Las fallas se relacionan tradicionalmente con los Reyes Magos, incluso antes del establecimiento de la cabalgata de Reyes actual, siendo su imagen más representativa los círculos luminosos que se forman al rodar las fallas encendidas.
Valencià: I, de la mateixa manera, associacions o iniciatives particulars de persones vinculades al manteniment i difusió de les tradicions, com Vicent Navarro ?Penyetes?, Armando Guerra i Vicent Navarro ?Dele?, entre altres, també realitzen les seues pròpies accions per a fomentar el coneixement de les falles.
Español: Y del mismo modo, asociaciones o iniciativas particulares de personas vinculadas al mantenimiento y difusión de las tradiciones como Vicent Navarro ?Penyetes?, Armando Guerra y Vicent Navarro ?Dele?, entre otros, también realizan sus propias acciones para fomentar el conocimiento de las fallas.
Valencià: g) Descripció succinta La vesprada i la nit del 5 de gener, xiquetes i xiquets havien d'indicar als Reis d'Orient on està la vila de Petrer perquè no passaren de llarg amb els regals, i per a fer-ho utilitzaven paelles, tapadores i altres peces del parament de cuina, que, unides fent un rastre, eren arrossegades per a fer soroll.
Español: g) Descripción escueta En la tarde-noche del 5 de enero, niñas y niños tienen que indicar a los Reyes Magos dónde está la villa de Petrer para que no pasen de largo con los regalos, y para ello, utilizaban sartenes, tapaderas y otras piezas del menaje de cocina que, unidas en ristras, eran arrastradas para hacer ruido.
Valencià: També bufaven caragols de mar per a cridar els Reis, encara que en els últims anys aquests sons pràcticament han desaparegut per la dificultat de trobar aquests caragols.
Español: También se empleaban caracolas marinas con las que llamar a los Reyes soplando en ellas, aunque en los últimos años, estos sonidos prácticamente han desaparecido por la dificultad de encontrar caracolas.
Valencià: I, sobretot, les falles, que són unes torxes d'espart tendre i avell (espart sec) a les quals es calava foc i que es feien rodar formant cercles de foc fins que s'apagaren.
Español: Y, sobre todo, las fallas, que son unas antorchas de esparto tierno y avell (esparto seco) a las que se prendía fuego y se rodaban formando círculos de fuego hasta que se apagaran.
Valencià: Tot això, com s'ha dit, es realitzava a manera de reclam per a orientar Ses Majestats d'Orient perquè vingueren a Petrer a depositar els seus presents en les cases de les famílies que els estaven esperant.
Español: Todo ello, como se ha dicho, se empleaba a modo de reclamo para orientar a Sus Majestades de Oriente para que vinieran a Petrer a depositar sus presentes en las viviendas de las familias que les estaban esperando.
Valencià: Marc espacial a) Localització Les falles es roden en diferents punts del centre històric de Petrer, ja que és un acte espontani i familiar, mentre s'espera l'arribada de la cavalcada dels Reis d'Orient, encara que hi ha zones concretes on es concentren nombroses persones per a rodar les falles i arrossegar els rastres de paelles i altres estris de cuina per a fer soroll: A l'esplanada del castell (des de fa uns anys).
Español: Marco espacial a) Localización Las fallas se ruedan en distintos puntos del centro histórico de Petrer, ya que es un acto espontáneo y familiar, esperando la llegada de la cabalgata de los Reyes Magos, aunque hay zonas concretas donde sí que concentran numerosas personas para rodar las fallas y arrastrar las ristras de sartenes y otros enseres de cocina para hacer ruido: En la explanada del castillo (desde hace unos años).
Valencià: Al carrer Cánovas del Castillo (en l'ampliació coneguda com ?el Derrocat?).
Español: En la calle Cánovas del Castillo (en la ampliación conocida como ?el Derrocat?).
Valencià: b) Recorregut Rodar les falles, com s'ha comentat, és un acte realitzat espontàniament en nombrosos punts del centre històric de Petrer i en alguns carrers per on discorre la cavalcada dels reis la vesprada i la nit del dia 5 de gener.
Español: b) Recorrido El hecho de rodar las fallas, como se ha comentado, es un acto realizado espontáneamente en numerosos puntos del centro histórico de Petrer y en algunas calles por donde discurre la cabalgata de los reyes magos, en la tarde-noche del día 5 de enero.
Valencià: Amb tot, des de fa uns quants anys, s'ha establit un recorregut o itinerari organitzat al qual assisteixen nombrosos participants rodant les falles i fent soroll amb els rastres de paelles, o com a espectadors de l'espectacle que és veure rodar les falles.
Español: Con todo, desde hace unos años, sí se ha establecido un recorrido o itinerario organizado en el que asisten numerosos participantes rodando las fallas y haciendo ruido con las ristras de sartenes, o estando de espectadores del espectáculo que es ver rodar las fallas.
Valencià: En fosquejar, des d'aquesta posició elevada es veuen les llums que porten els participants en el descens de la muntanya Bolón de la veïna localitat d'Elda (declarada bé immaterial de rellevància local per l'Ordre 5/2019, de 20 de febrer, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport), i comencen a rodar les falles i a fer soroll amb les paelles, olles i tapadores als peus del castell de Petrer (18.00 h).
Español: Al anochecer, desde esta posición elevada se ven las luces que portan los participantes en el descenso del monte Bolón de la vecina localidad de Elda (declarado bien inmaterial de relevancia local por la orden 5/2019, de 20 de febrero, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte), y comienzan a rodar las fallas y a hacer ruido con las sartenes, ollas y tapaderas a los pies del castillo de Petrer (18.00 h).
Valencià: Posteriorment es baixa al Derrocat on es concentra la majoria de les persones que roden les falles i es fa una rodà general (19.00 h) a l'espera de l'arribada dels Reis d'Orient. 3.
Español: Posteriormente se baja al Derrocat donde se concentra la mayoría de las personas que ruedan las fallas y se hace una rodà general (19.00 h) a la espera de la llegada de los Reyes Magos. 3.
Valencià: Marc temporal a) Calendari Per a elaborar les falles i poder rodar-les durant la vesprada i la nit de Reis, els mesos previs cal acudir a les muntanyes pròximes per a recollir l'espart amb el qual elaborar-les, encara que es poden fer fins al mateix dia de la cavalcada de reis, quan es fan girar per diferents zones del centre històric.
Español: Marco temporal a) Calendario Para elaborar las fallas y poder rodarlas durante la tarde-noche de Reyes, en los meses previos hay que acudir a los montes próximos para recoger el esparto con el que confeccionar las mismas, pudiéndolas hacer hasta el mismo día de la cabalgata de reyes, cuando se ruedan por distintas zonas del centro histórico.
Valencià: Els últims anys s'ha establit el calendari següent (es pren com a referència la celebració de 2019): Segon semestre de l'any: recollida de l'espart. 5 gener: 17.30 h, convocatòria a l'esplanada del castell. 18.00 h, es comencen a rodar falles i a fer soroll amb paelles i cassoles. 18.45 h, es baixa cap a la zona del Derrocat (carrer Cánovas del Castillo), on es concentra la majoria de les persones que roden les falles. 19.00 h, es fa una rodà general.
Español: En los últimos años se ha establecido el siguiente calendario (se toma como referencia la celebración de 2019): Segundo semestre del año: recogida del esparto. 5 enero: 17.30 h, convocatoria en la explanada del castillo. 18.00 h, se comienzan a rodar fallas y hacer ruido con sartenes y cacerolas. 18.45 h, se baja hacia la zona del Derrocat (calle Cánovas del Castillo), donde se concentra la mayoría de las personas que ruedan las fallas. 19.00 h, se hace una rodà general.
Valencià: b) Periodicitat Anual. 4.
Español: b) Periodicidad Anual. 4.
Valencià: Concretament el 9 d'abril d'aquell any el monarca Felip III va signar el decret d'expulsió, i uns mesos després, el 22 de setembre, es va fer públic al Regne de València.
Español: Concretamente el 9 de abril de ese año el monarca Felipe III firmó el decreto de expulsión, y unos meses después, el 22 de septiembre, se hizo público en el Reino de Valencia.
Valencià: Després d'uns quants dies, el 4 d'octubre, partia cap al port d'Alacant en direcció a Orà la població morisca de Petrer, formada per unes 240 famílies, que podrien correspondre a unes 1000-1100 persones, i només van quedar en la vila set famílies, per la qual cosa va quedar pràcticament despoblada (Navarro, 2009).
Español: Tras unos días, el 4 de octubre, partía hacia el puerto de Alicante en dirección a Orán la población morisca de Petrer, formada por unas 240 familias, que podrían corresponder a unas 1000-1100 personas, y solo quedaron en la villa siete familias, por lo que la esta quedó prácticamente despoblada (Navarro, 2009).
Valencià: Aquesta situació es va resoldre parcialment amb la promulgació de la carta de poblament en 1611 per part del comte d'Elda, que va afavorir l'arribada de cent famílies de nous pobladors a Petrer.
Español: Esta situación se resolvió parcialmente con la promulgación de la carta puebla en 1611 por parte del conde de Elda, favoreciendo la llegada de cien familias de nuevos pobladores a Petrer.
Valencià: I una altra diferència és la data de celebració, ja que les falles de Petrer es roden el dia 5 de gener, la nit de Reis, i la resta la nit de Nadal.
Español: Y otra diferencia existente es la fecha de celebración, ya que las fallas de Petrer se ruedan el día 5 de enero, en la noche de Reyes, y el resto lo hacen en Nochebuena.
Valencià: A Petrer, la cavalcada data dels anys quaranta o del principi dels cinquanta del segle XX, i va ser organitzada primer pel Front de Joventuts i posteriorment per l'Organització Juvenil Espanyola (OJE), encara que durant la II República algunes persones van eixir al carrer vestides de Reis de manera particular (Navarro, 1990).
Español: En Petrer, la cabalgata se fecha en los años cuarenta o principios de los cincuenta del siglo XX, estando organizada primero por el Frente de Juventudes y posteriormente por la Organización Juvenil Española (OJE), aunque durante la II República algunas personas habían salido a la calle vestidas de Reyes de manera particular (Navarro, 1990).
Valencià: I abans que a Petrer es realitzaren cavalcades, ja hi havia una festa antiga vinculada a les figures dels Reis d'Orient, en la qual els més menuts no volien que Ses Majestats i els regals que portaven hi passaren de llarg.
Español: Y antes de que en Petrer se realizaran cabalgatas, ya existía una fiesta antigua vinculada a las figuras de los Reyes Magos, en la que los más pequeños no querían que sus majestades y los regalos que portaban pasaran de largo de nuestra villa.
Valencià: Els majors els feien creure que Ses Majestats venien per les muntanyes, i quan algú feia entendre que ja arribaven, els més xicotets, il·lusionats i esperançats, corrien a les seues cases a amagar-se, ja que pensaven que els Reis no porten res als que intenten veure'ls.
Español: Los mayores les hacían creer que sus majestades venían por las montañas, y cuando alguno daba a entender que ya venían, los más pequeños ilusionados y esperanzados corrían a sus casas a esconderse al pensar que los Reyes no traen nada a los que intentan verles.
Valencià: També col·locaven al balcó un cabàs amb palla i garrofes perquè menjaren els cavalls reials, i les seues sabates perquè els deixaren els regals.
Español: También preparaban en el balcón un capazo con paja y algarrobas para que coman los caballos reales, y sus zapatos para que les dejaran los regalos.
Valencià: A partir dels anys seixanta del segle XX, amb la industrialització de la nostra comarca centrada en el calçat, es va produir una decadència de les tradicions, ja que van ser substituïdes per altres més actuals, globalistes i amb més acceptació entre la gent jove, que trencava amb tot allò que semblava antic.
Español: A partir de los años sesenta del siglo XX, con la industrialización de nuestra comarca centrada en el calzado, se va a producir una decadencia de las tradiciones, ya que fueron sustituidas por otras más actuales, globalistas y con mayor aceptación entre la gente joven que rompía con todo aquello que parecía antiguo.
Valencià: Pérez, ?les tradicions sucumbien en aquest procés de transformació social i d'altres modificaven les seues formes i significats per a expressar la festa amb un sentit cultural diferent- (Navarro i Pérez, 2018).
Español: Pérez, ?les tradicions sucumbien en aquest procés de transformació social i d'altres modificaven les seues formes i significats per a expressar la festa amb un sentit cultural diferent- (Navarro y Pérez, 2018).
Valencià: Amb l'arribada de la democràcia, es recuperaran algunes de les tradicions gràcies a la Coordinadora d'Associacions i grups com Exeo, l'Associació de Veïns del Centre Històric Miguel Hernández i, posteriorment, la Colla de Dolçainers i Tabaleters El Terròs de Petrer, fonamental a l'hora de mantindre-les i difondre-les.
Español: Con la llegada de la democracia, se van a recuperar algunas de las tradiciones gracias a la Coordinadora de Asociaciones y grupos como Exeo, Asociación de Vecinos del Centro Histórico Miguel Hernández y, posteriormente, la Colla de Dolçainers i Tabaleters El Terròs de Petrer, fundamental en el mantenimiento y difusión de las mismas.
Valencià: Més recent ha sigut la creació de la cavalcada del Patge Reial que anuncia la vinguda dels Reis d'Orient.
Español: Más reciente ha sido la creación de la cabalgata del Paje Real que anuncia la venida de los Reyes Magos.
Valencià: c) Personatges: indumentàries, pràctiques i funcions Les persones que participen en la tradició de rodar les falles no necessiten cap indumentària especial, ja que poden fer-ho amb la vestimenta habitual de carrer, encara que hi ha un cert perill que les espurnes de les falles puguen cremar la roba de les persones assistents.
Español: c) Personajes: indumentarias, prácticas y funciones Las personas que participan en la tradición de rodar las fallas no necesitan ninguna indumentaria especial, ya que pueden hacerlo con la vestimenta habitual de calle, aunque hay cierto peligro de que las chispas de las fallas puedan quemar las ropas de los asistentes.
Valencià: Per això, es recomana no utilitzar roba de teixit sintètic.
Español: Por ello, se recomienda no utilizar ropas de tejido sintético.
Valencià: d) Elements / processos (activitats i oficis) El Diccionari català-valencià-balear defineix la falla en la primera accepció com es confecciona a Petrer: ?Manat de branques o brins d'espart, càrritx o altres plantes seques, que s'encén per fer claror, calar foc, etc.
Español: d) Elementos / procesos (actividades y oficios) El Diccionari català-valencià-balear define la falla en la primera acepción como se confecciona en Petrer: ?Manat de branques o brins d'espart, càrritx o altres plantes seques, que s'encén per fer claror, calar foc, etc.
Valencià: - També recull frases d'obres clàssiques de la literatura catalana on apareix la paraula: ?Hagren appareylades ses fayles, e exiren a les cledes,.
Español: - También recoge frases en obras clásicas de la literatura catalana donde aparece la palabra: ?Hagren appareylades ses fayles, e exiren a les cledes,.
Valencià: E uengren alí foch encès en falles al fenèuol?, Jaume I, Cròn. 16.
Español: E uengren alí foch encès en falles al fenèuol- Jaume I, Cròn. 16.
Valencià: els serrayns aportaren moltes falles e moltes lums enceses?, Desclot, Cròn.
Español: els serrayns aportaren moltes falles e moltes lums enceses- Desclot, Cròn.
Valencià: Com indicava la definició, la falla és una torxa feta d'espart, el material més abundant de les muntanyes que envolten la població, i que en temps anteriors era recol·lectat per a la confecció de nombrosos objectes d'ús quotidià en la societat tradicional agrícola, com ara espardenyes, cabassos, cofins, caragoleres, alforges, etc.
Español: Como indicaba la definición, la falla es una antorcha hecha de esparto, el material más abundante de las montañas que rodean la población, y que en tiempos anteriores era recolectado para la confección de numerosos objetos de uso cotidiano en la sociedad tradicional agrícola como alpargatas, capazos, cofines, caracoleras, alforjas, etc.
Valencià: De la totxera s'extrau un manoll d'espart sec ?o avell- que formarà el cos principal de la falla, i mitjançant uns llaços d'espart tendre ?o cru- prendrà forma i consistència, acabant amb un nus per a poder agafar-la i rodar-la.
Español: De la tochera se extrae un manojo de esparto seco ?o avell- que formará el cuerpo principal de la falla, y mediante unos lazos de esparto tierno ?o crudo- cogerá forma y consistencia, acabando con un nudo para poder cogerla y rodarla.
Valencià: El vocabulari de la falla és el següent: Avell: a Petrer; espart sec de la part baixa de la totxera, de color grisenc, que s'utilitza per a fer el cos de les falles.
Español: El vocabulario de la falla es el siguiente: Avell: en Petrer; esparto seco de la parte baja de la tochera, de color grisáceo que se utiliza para hacer el cuerpo de las fallas.
Valencià: Caragolet: nus en l'extrem del cordó que cenyeix l'avell.
Español: Caragolet (caracolillo): nudo en el extremo del cordón que ciñe el avell.
Valencià: Collaç (agafadora): eina de fusta o de ferro que s'utilitza per a arrancar l'espart de la totxera.
Español: Collaç (agarradera): herramienta de madera o hierro que se utiliza para arrancar el esparto de la tochera.
Valencià: Espart: planta herbàcia de tija recta; de fulles radicals, llargues, dures, resistents; de flors en panolla espigada, i de llavors molt xicotetes; pot arribar a 1,5 m d'alçària.
Español: Esparto: planta herbácea de tallo recto, hojas radicales, largas, duras, resistentes, flores en panoja espigada y semillas muy menudas; puede alcanzar hasta 1,5 m de altura.
Valencià: Falla: torxa d'avell lligada amb espart cru i finalitzada amb una cua trenada.
Español: Falla: antorcha de avell anudada con esparto crudo y finalizada con una cola trenzada.
Valencià: Falló: falla de grans dimensions.
Español: Falló (fallón): falla de grandes dimensiones.
Valencià: Lligasses: abraçadores d'espart cru o tendre que envolten l'espart sec i que li donen la forma de falla.
Español: Lligasses (abrazaderas o ligazones): abrazaderas de esparto crudo o tierno que rodean el esparto seco y que van dándole la forma de falla.
Valencià: Manoll d'avell: quantitat d'avell o espart sec que s'agafa amb una mà i que mesura l'amplària de la falla.
Español: Manoll d'avell (manojo): cantidad de avell o esparto seco que coge en una mano y que mide la anchura de la falla.
Valencià: Motxo: extrem més ample i oposat al rabo, per on s'encén la falla.
Español: Motxo: extremo más ancho y opuesto al rabo por donde se enciende la falla.
Valencià: Rabo: extrem trenat per on s'agafa la falla per a rodar-la.
Español: Rabo: extremo trenzado por donde se agarra la falla para rodarla.
Valencià: Totxera: mata d'espart molt abundant a les muntanyes del terme de Petrer.
Español: Totxera (tochera): mata de esparto muy abundante en las montañas del término de Petrer.
Valencià: e) Desenvolupament i seqüència temporal S'ha indicat en el punt 3 la seqüència temporal.
Español: e) Desarrollo y secuencia temporal Se ha indicado en el punto 3 la secuencia temporal.
Valencià: A tall de crònica, es podria descriure la seqüència temporal de la manera següent: ?Amb els tocs de la dolçaina i el tabal convidaven a pujar al castell i a participar de la nostra particular nit de reis a la vesprada del dia 5 de gener.
Español: A modo de crónica se podría describir la secuencia temporal de la siguiente manera: ?Amb els tocs de la dolçaina i el tabal convidaven a pujar al castell i a participar de la nostra particular nit de reis a la vesprada del dia 5 de gener.
Valencià: I els majors criden, ?Ja venen, ja venen- ?referint-se al seguici dels reis).
Español: I els majors criden, ?Ja venen, ja venen- -referint-se al seguici dels reis).
Valencià: Passat un temps, comencem a baixar tots junts per diversos carrers del poble fins a arribar a la zona del Derrocat per a continuar rodant les falles i fallons; l'olor a espart cremat impregna l'ambient i les espurnes giravolten la nit, mentre tots esperem l'arribada de ses majestats que portaran els presents als menuts i majors que s'hagen portat bé repetint una tradició esperada any rere any- (Navarro i Pérez, 2018).
Español: Passat un temps, comencem a baixar tots junts per diversos carrers del poble fins a arribar a la zona del Derrocat per a continuar rodant les falles i fallons; l'olor a espart cremat impregna l'ambient i les espurnes giravolten la nit, mentre tots esperem l'arribada de ses majestats que portaran els presents als menuts i majors que s'hagen portat bé repetint una tradició esperada any rere any- (Navarro y Pérez, 2018).
Valencià: g) Relació de béns o entorns d'interés vinculats Les falles es roden en l'entorn del nucli històric tradicional, que té en el seu conjunt la categoria de bé de rellevància local (BRL) segons el Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local.
Español: g) Relación de bienes o entornos de interés vinculados El rodar las fallas se desarrolla en el entorno del núcleo histórico tradicional, que tiene en su conjunto la categoría de bien de relevancia local (BRL) atendiendo al Decreto 62/2011, de 20 de mayo, del Consell, por el que se regula el procedimiento de declaración y el régimen de protección de los bienes de relevancia local.
Valencià: I per a evitar que els Reis passaren de llarg, empraven el foc i el soroll per a atraure'ls als nostres carrers, places i cases.
Español: Y para evitar que los Reyes pasasen de largo, empleaban el fuego y el ruido para atraerlos a nuestras calles, plazas y casas.
Valencià: Les Falles, com s'ha exposat prèviament, són una tradició oberta a tot el veïnat i a les persones que ens visiten, ja que és un acte públic que es realitza pels carrers i espais oberts del centre històric.
Español: Las Falles, como se viene exponiendo en las páginas previas, es una tradición abierta a todo el vecindario y a las personas que nos visitan, ya que es un acto público que se realiza por las calles y espacios abiertos del centro histórico.
Valencià: Salvaguarda a) Protecció administrativa L'Ajuntament de Petrer, a través de la Regidoria de Festes, és l'encarregat d'organitzar la cavalcada de Reis d'Orient, i per extensió les falles, encara que, com s'ha comentat anteriorment, pel fet de ser una festivitat popular voluntària, no hi ha una estructura administrativa o associativa que salvaguarde aquesta tradició en concret.
Español: Salvaguarda a) Protección administrativa El Ayuntamiento de Petrer, a través de la Concejalía de Fiestas, es el encargado de organizar la cabalgata de Reyes Magos, y por extensión las fallas, aunque como se ha comentado anteriormente, al ser una festividad popular voluntaria, no hay una estructura administrativa o asociativa que salvaguarde esta tradición en concreto.