gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: En 1306 va haver-hi un pacte d'avinença entre Morella i les seues aldees; per mitjà dels capítols acordats el 6 de juny d'este any, les relacions entre ambdós parts van quedar més reglamentades i el paper de les aldees adquiria un cert protagonisme.
Español: En 1306 hubo un pacto de avenencia entre Morella y sus aldeas; mediante los capítulos acordados el 6 de junio de dicho año, las relaciones entre ambas partes quedaron más reglamentadas y el papel de las aldeas adquiría un cierto protagonismo.
Valencià: Les aldees van aconseguir tindre veu en les qüestions pertinents a Morella i a si mateixes, i independència per a poder presentar les seues queixes al rei.
Español: Las aldeas consiguieron tener voz en las cuestiones pertinentes a Morella y a ellas mismas, e independencia para poder presentar sus quejas al rey.
Valencià: No obstant això, esta concòrdia no va resoldre les qüestions de fons i Morella va continuar pressionant sobre les aldees.
Español: Sin embargo esta concordia no resolvió las cuestiones de fondo y Morella continuó presionando sobre las aldeas.
Valencià: A partir de 1306 i fins a 1340 els conflictes entre ambdós parts van ser nombrosos.
Español: A partir de 1306 y hasta 1340 los conflictos entre ambas partes fueron numerosos.
Valencià: En este últim any, les aldees van aconseguir de la reina Elionor la delimitació exacta dels seus respectius termes.
Español: En este último año, las aldeas consiguieron de la reina Eleonor la delimitación exacta de sus respectivos términos.
Valencià: Faltava, no obstant això, la independència del Justícia de Morella.
Español: Faltaba, no obstante, la independencia del Justicia de Morella.
Valencià: En 1358 el rei Pere el Cerimoniós va concedir una independència interina de les aldees, durant el període de la guerra; la llibertat absoluta no es va aconseguir fins a 1691.
Español: En 1358 el rey Pedro el Ceremonioso concedió una independencia interina de las aldeas, durante el periodo de la guerra; la libertad absoluta no se alcanzó hasta 1691.
Valencià: Definitivament, el 9 de febrer de 1691 el rei Carles II concedia el ?Reial privilegi de separació de la jurisdicció de la vila de Morella i erecció en viles amb tots els privilegis concedits a les altres viles reials del regne a excepció del vot en Corts i sorteig d'oficis de la Diputació del regne?.
Español: Definitivamente, el 9 de febrero de 1691 el rey Carlos II concedía el ?Real privilegio de Separación de la jurisdicción de la villa de Morella y erección en villas con todos los privilegios concedidos a las demás villas reales del Reino a excepción del voto en Cortes y Sorteo de Oficios de la Diputación del Reino?.
Valencià: Després de la seua independència, Catí, la major en extensió del seu terme entre les aldees de Morella, no apareix amb tanta freqüència en els documents.
Español: Después de su independencia, Catí, la mayor en extensión de su término entre las aldeas de Morella, no aparece con tanta frecuencia en los documentos.
Valencià: Situada en un lloc aïllat, sense exercir mai el paper de protagonista, la població va travessar moments econòmics crítics al llarg del segle XVIII, motivats per la compra dels drets que sobre esta tenia Morella; no obstant això, a finals del segle mencionat, Catí havia superat la crisi econòmica.
Español: Situada en un lugar aislado, sin desempeñar nunca el papel de protagonista, la población atravesó momentos económicos críticos a lo largo del siglo XVIII, motivados por la compra de los derechos que sobre ella tenía Morella; no obstante, a finales del siglo mencionado, Catí había superado la crisis económica.
Valencià: Durant la segona meitat del segle XIX i els inicis del XX, el nucli urbà va assistir a una gradual despoblació, motivada especialment per l'emigració a centres industrials.
Español: Durante la segunda mitad del siglo XIX y los inicios del XX, el núcleo urbano asistió a una paulatina despoblación, motivada especialmente por la emigración a centros industriales.
Valencià: Anàlisi i desenvolupament urbà En primer lloc, la forma allargada de Catí obeïx a l'existència en els seus dos extrems més distants, de dos fonts, la font Vella i la font Nova, que asseguren l'abastiment d'aigua a la població.
Español: Análisis y desarrollo urbano En primer lugar, la forma alargada de Catí obedece a la existencia en sus dos extremos más distantes, de dos fuentes, la ?Font Vella- y la ?Font Nova?, que aseguran el abastecimiento de agua a la población.
Valencià: Des del segle XIV els documents constaten els treballs de reparació d'ambdós fonts, de les conduccions i de les piles dels abeuradors fonamentals per als ramats.
Español: Desde el siglo XIV los documentos constatan los trabajos de reparación de ambas fuentes, de las conducciones y de las pilas de los abrevaderos fundamentales para los ganados.
Valencià: El carrer Major i les dos places de Dalt i de Baix servixen de connexió entre els dos brolladors i la via que marquen, va ser la més important des del segle XIII.
Español: La calle Mayor y las dos plazas ?de Dalt- y ?de Baix- sirven de conexión entre los dos manantiales y la vía que marcan, fue la más importante desde el siglo XIII.
Valencià: Transversalment, les vies dels ramats que eixien cap al nord, cap a les muntanyes ?carrer de Sant Roc o d'En Galià- i cap a l'est, - carreró que naix a la plaça de l'Església i desemboca al Davall-Davall-, indicaven altres eixos secundaris que, sobretot en el segon cas, va tindre molt escassa importància com a via de comunicació.
Español: Transversalmente, las vías de los ganados que salían hacia el Norte, hacia las montañas ?calle ?Sant Roc- o ?D'En Galiá?- y hacia el Este, - callejón que nace en la plaza de la iglesia y desemboca en el ?Davall-Davall?-, indicaban otros ejes secundarios que, sobre todo en el segundo caso, tuvo muy escasa importancia como vía de comunicación.
Valencià: Altres eixos secundaris naixien des de la plaça de Dalt i des del portal de València.
Español: Otros ejes secundarios nacían desde la plaza ?de Dalt- y desde el portal de Valencia.
Valencià: Des del segle XIII tot el conjunt estava planificat.
Español: Desde el siglo XIII todo el conjunto estaba planificado.
Valencià: Al migdia i en les vies principals habitava la població.
Español: Al mediodía y en las vías principales habitaba la población.
Valencià: La zona nord i nord-oest, no obstant això, estaven ja parcel·lades o aprofitades com a corrals de ramats.
Español: La zona Norte y Noroeste, sin embargo, estaban ya parceladas o aprovechadas como corrales de ganados.
Valencià: Quan en el segle XVIII l'augment demogràfic va obligar la construcció de noves cases, els corrals van ser convertits en edificis habitables per a les persones.
Español: Cuando en el siglo XVIII el aumento demográfico obligó a la construcción de nuevas casas, los corrales fueron convertidos en edificios habitables para las personas.
Valencià: Precisament per estes noves edificacions, en 1775, es va fabricar un forn nou al carrer de l'Om, actualment el carrer Llarguer o carrer Llarg.
Español: Precisamente por estas nuevas edificaciones, en 1775, se fabricó un horno nuevo en la calle de L'Om, actualmente el ?carrer Llarguer- o calle Larga.
Valencià: Esta conversió de corrals en cases va motivar l'ampliació de nucli urbà en ravals, el de les Escoles i el de la Font Nova o de Santa Anna; en este últim raval ja hi havia algunes cases en 1370, situades extramurs.
Español: Esta conversión de corrales en casas motivó la ampliación de núcleo urbano en arrabales, ?el de les escoles- y el de ?la Font Nova- o de ?Santa Ana?; en este último arrabal ya había algunas casas en 1370, situadas extramuros.
Valencià: Tot el nucli urbà, excepte la part de migdia, en què el nivell del terreny servia de protecció a les edificacions d'aquella part, estava protegit per un mur que el tancava.
Español: Todo el núcleo urbano, salvo la parte de mediodía, en la que el nivel del terreno servía de protección a las edificaciones de aquella parte, estaba protegido por un muro que lo cerraba.
Valencià: No es tractava d'un mur de grans proporcions, servia com a resguard de la població, com a protecció de primeres necessitats, hi va haver moments en què es va veure obligat a complir funcions de vertadera defensa.
Español: No se trataba de un muro de grandes proporciones, servía como resguardo de la población, como protección de primeras necesidades, habiendo habido momentos en que se vio obligado a cumplir funciones de verdadera defensa.
Valencià: En este mur s'obrien alguns portals situats en les entrades de les vies més importants.
Español: En este muro se abrían algunos portales situados en las entradas de las vías más importantes.
Valencià: En 1462, davant dels fets de la guerra de Joan II, Catí va renovar les portes i les barres dels portals i va restaurar els murs destruïts.
Español: En 1462, ante los hechos de la guerra de Juan II, Catí renovó las puertas y las barras de los portales y restauró los muros destruidos.
Valencià: Consta documentalment que, en 1528, amb motiu del pas del rei Carles pel terme de Catí, camí de Montçó, on es van celebrar les Corts, la població va empedrar el portal de l'Almançà.
Español: Consta documentalmente que, en 1528, con motivo del paso del rey Carlos por el término de Catí, camino de Monzón, donde se celebraron las Cortes, la población empedró el portal del ?Almançà?.
Valencià: En 1679, el Consell de la vila va acordar adobar el portal del Peiró de la Passió o de la Font Vella i va alçar una capelleta dedicada a Sant Roc damunt d'este portal.
Español: En 1679, el Consejo de la villa acordó adobar el portal del ?Peiró de la Passió- o de la ?Font Vella- y levantó una capillita dedicada a San Roque encima de este portal.
Valencià: En este mateix portal, en 1721, es va alçar una capelleta de majors proporcions.
Español: En este mismo portal, en 1721, se levantó una capillita de mayores proporciones.
Valencià: En 1773, sobre el portal de la Font Nova, es va construir una capella dedicada a Sant Vicent Ferrer; es van alçar dos grans pilastres separades del portal, i van edificar damunt una espaiosa capella en què es van col·locar un altar, un retaule i una imatge del sant; sobre la capella hi havia una espadanya.
Español: En 1773, sobre el portal de la ?Font Nova?, se construyó una capilla dedicada a San Vicente Ferrer; se levantaron dos grandes pilastras separadas del portal, edificando encima una espaciosa capilla en la que se colocaron un altar, un retablo y una imagen del santo; sobre la capilla había una espadaña.
Valencià: Tots estos portals, que encara es conservaven en els primers anys del segle XX, van ser derrocats per necessitats sorgides de la construcció de la carretera de Catí a l'hostal de l'Aire i de Catí a l'hostalet de Vilardecanes.
Español: Todos estos portales, que todavía se conservaban en los primeros años del siglo XX, fueron derrocados por ?necesidades- surgidas de la construcción de la carretera de Catí a la ?Venta del Aire- y de Catí a ?L'Hostalet de Vilardecanes?.
Valencià: En 1922 es va derrocar el portal de la Font Nova o de Sant Vicent amb el consentiment del bisbe, i es va construir una nova capella per al sant damunt del depòsit d'aigua de la font.
Español: En 1922 se derribó el portal de la ?Font Nova- o de ?San Vicente- con el consentimiento del Obispo, y se construyó una nueva capilla para el santo encima del depósito de agua de la fuente.
Valencià: En 1932 es va procedir a la destrucció dels restants portals; enguany van desaparéixer el del carrer de Sant Roc, el del cementeri antic i el de Sant Joan.
Español: En 1932 se procedió a la destrucción de los restantes portales; en este año desaparecieron el de la calle de San Roque, el del Cementerio antiguo y el de Sant Joan.
Valencià: L'estructura de tots estos portals era semblant, i de característiques materials i tècniques molt senzilles.
Español: La estructura de todos estos portales era similar, y de características materiales y técnicas muy sencillas.
Valencià: Estaven adossats als murs o a les parts posteriors de les cases i es reduïen a una porta amb arc de mig punt, amb dovelles de pedra.
Español: Estaban adosados a los muros o a las partes traseras de las casas y se reducían a una puerta con arco de medio punto, con dovelas de piedra.
Valencià: El portal de Sant Roc tenia el gruixut d'un mur de defensa de quasi dos metres d'amplària.
Español: El portal de Sant Roc tenía el grueso de un muro de defensa, de casi dos metros de anchura.
Valencià: Els portals sobre els quals s'havia edificat una capella tenien l'estructura d'una torre cúbica, basats sobre quatre pilars d'on arrancaven quatre arcs de mig punt, l'interior dels quals, de dimensions més reduïdes, servia d'entrada a la població.
Español: Los portales sobre los que se había edificado una capilla tenían la estructura de una torre cúbica, basados sobre cuatro pilares de los que arrancaban cuatro arcos de medio punto, el interior de los cuales, de dimensiones más reducidas, servía de entrada a la población.
Valencià: Queda constància d'estos portals per fotografies anteriors a la seua destrucció en 1932.
Español: Queda constancia de estos portales por fotografías anteriores a su destrucción en 1932.
Valencià: Fins als inicis del segle XX Catí ha mantingut la seua estructura medieval.
Español: Hasta los inicios del siglo XX Catí ha mantenido su estructura medieval.
Valencià: Les construccions del segle XVIII no van alterar el seu traçat; el van ampliar amb noves cases que van seguir, a pesar de la diferència de segles la tipologia de les vivendes dels segles XIII-XV.
Español: Las construcciones del siglo XVIII no alteraron su trazado; lo ampliaron con nuevas casas que siguieron, pese a la diferencia de siglos la tipología de las viviendas de los siglos XIII-XV.
Valencià: Puntualment van aportar novetats, especialment al carrer Major.
Español: Puntualmente aportaron novedades, especialmente en la calle Mayor.
Valencià: A finals del segle XIX i començaments del XX, algunes cases, dins de la tipologia romàntica situades al carrer Llarguer i a la plaça de Dalt són les úniques aportacions d'una arquitectura recent a les característiques medievals de la població.
Español: A finales del siglo XIX y comienzos del XX, algunas casas, dentro de la tipología romántica situadas en el ?carrer Llarguer- y en la plaza de ?Dalt- son las únicas aportaciones de una arquitectura reciente a las características medievales de la población.
Valencià: En el traçat de Catí, com s'ha indicat, hi ha dos àrees que corresponen a dos etapes de construcció.
Español: En el trazado de Catí, como se ha indicado, existen dos áreas que corresponden a dos etapas de construcción.
Valencià: La primera àrea se subdividix en dos parts; la primera de les quals que comprén la zona del migdia, posseïx un traçat retallat, tortuós i de carrers estrets; està situada entre l'antic portal del Peiró de la Passió i l'església i entre el carrer Major i el Davall Davall, i la segona comprén el carrer Major i les dos places de Dalt i de Baix i té, en línies generals, un traçat més ampli (cal assenyalar que en 1931 es van tallar les capelles laterals de la part de l'Evangeli de l'església parroquial que estretien el pas del carrer); les dos places són àmplies, de disseny irregular les dos.
Español: La primera área se subdivide en dos partes; la primera de las cuales que comprende la zona del mediodía, posee un trazado recortado, tortuoso y de calles estrechas; está situada entre el antiguo portal del ?Peiró de la Passió- y la iglesia y entre la calle ?major- y el ?Davall Davall- y la segunda comprende la calle Mayor y las dos plazas de ?Dalt- y de ?Baix- y tiene, en líneas generales, un trazado más amplio (hay que señalar que en 1931 se cortaron las capillas laterales de la parte del evangelio de la iglesia parroquial que estrechaban el paso de la calle); las dos plazas son amplias, de diseño irregular ambas.
Valencià: La segona àrea la comprén el carrer Llarguer o carrer Llarg, seguint la planificació inicial.
Español: La segunda área la comprende el ?carrer llarguer- o calle Larga, siguiendo la planificación inicial.
Valencià: El traçat del carrer és, en el seu conjunt, el més regular i ampli; naix al carrer de Sant Roc i desemboca en la Font Nova, tancant, per la seua banda posterior, el nucli de la població pel costat nord-oest.
Español: El trazado de la calle es, en su conjunto, el más regular y amplio; nace en la calle de San Roque y desemboca en la Font Nova, cerrando, por su parte posterior, el núcleo de la población por el lado Noroeste.
Valencià: Amb l'excepció dels edificis singulars, les característiques constructives, tipològiques i distributives de les cases de tot el nucli urbà, en el seu estat originari, són molt senzilles.
Español: Con la excepción de los edificios singulares, las características constructivas, tipológicas y distributivas de las casas de todo el núcleo urbano, en su estado originario, son muy sencillas.
Valencià: Els materials utilitzats són la maçoneria, unida amb morter de calç, lluïda i pedres tallades en les portes d'arc de mig punt amb dovelles i en els vans de les finestres adovellades; la rajola o la fusta per als ràfols i la teula moruna per a les teulades.
Español: Los materiales utilizados, son la mampostería, unida con mortero de cal, enlucida y piedras de cantería en las puertas de arco de medio punto con dovelas y en los vanos de las ventanas adinteladas; el ladrillo o la madera para los aleros y la teja moruna para los tejados.
Valencià: La tipologia de les façanes, reflex parcial de la distribució interior, presenta com a esquemes més generals, edificis de planta baixa, pis i porxo; la planta baixa amb portada de pedra adovellada; el pis amb finestra quadrada o rectangular vertical, realitzada amb pedra picada, amb algunes motlures, especialment en la llinda i en els muntants; en algunes cases, en compte de finestra hi havia barana, no balcó, de fusta, de treball molt senzill; probablement, a partir de la segona meitat del segle XVI, algunes finestres van ser transformades en balcons, amb barana de ferro de forja senzilla; el porxo té finestra rectangular o galeria coberta.
Español: La tipología de las fachadas, reflejo parcial de la distribución interior, presenta como esquemas más generales, edificios de planta baja, piso y desván; la planta baja con portada de piedra adovelada; el piso con ventana cuadrada o rectangular vertical, realizada con piedra picada, con algunas molduraciones, especialmente en el dintel y en los montantes; en algunas casas, en lugar de ventana había baranda, no balcón, de madera, de trabajo muy sencillo; probablemente, a partir de la segunda mitad del siglo XVI, algunas ventanas fueron transformadas en balcones, con baranda de hierro de forja sencilla; el desván tiene ventana rectangular o galería cubierta.
Valencià: Quant a la distribució, d'acord amb la parcel·lació eminentment estreta i allargada, les cases disposaven a la planta baixa, a la part davantera, de cuina i menjador, i al fons les quadres per a les cavalleries; algunes cases tenen les quadres en la part davantera al costat de l'entrada, on s'obri un xicotet va a la façana.
Español: En cuanto a la distribución, de acuerdo con la parcelación eminentemente estrecha y alargada, las casas disponían en la planta baja, en la parte delantera, de cocina y comedor, y al fondo las cuadras para las caballerías; algunas casas tienen las cuadras en la parte delantera junto a la entrada, abriéndose un pequeño vano en la fachada.
Valencià: El primer pis es dedicava a dormitori.
Español: El primer piso se dedicaba a dormitorio.
Valencià: El porxe estava dedicat a magatzem de grans i d'altres aliments.
Español: El desván estaba dedicado a almacén de granos y de otros alimentos.
Valencià: Les façanes estaven rematades per ràfol prou eixit de rajola o de fusta molt elemental.
Español: Las fachadas estaban rematadas por alero bastante salido de ladrillo o de madera muy elemental.
Valencià: La teulada era de teula moruna fabricada en un principi a Catí, en 1424 i fins a finals del segle XVII; en època recent les teules s'importaven de Traiguera i d'Albocàsser.
Español: El tejado era de teja moruna fabricada en un principio en Catí, en 1424 y hasta finales del siglo XVII; en época reciente las tejas se importaban de Traiguera y de Albocàsser.
Valencià: Edificis singulars Església parroquial.
Español: Edificios singulares Iglesia parroquial.
Valencià: Segles xiii-xviii Encara que de característiques tipològiques del segle XIII en el cos central de la seua fàbrica, documentalment no es coneix cap notícia relativa a esta d'este segle.
Español: Siglos XIII-XVIII Aunque de características tipológicas del siglo XIII en el cuerpo central de su fábrica, documentalmente no se conoce ninguna noticia relativa a la misma de este siglo.
Valencià: En 1315, en una visita pastoral, consta que l'església estava oberta al culte i que disposava de llibres i d'ornaments necessaris.
Español: En 1315, en una visita pastoral, consta que la iglesia estaba abierta al culto y que disponía de libros y ornamentos necesarios.
Valencià: Al llarg del segle XIV, distints documents donen coneixement de les obres que es realitzaven en distintes capelles del temple: el 8 de novembre de 1377 es fabricava la de Sant Miquel i de Sant Pere Apòstol; la va manar construir Pere Montserrat, mercader de llanes i teixits i la va realitzar Bertomeu Duran, pedrapiquer de Tortosa; el 25 d'abril de 1389 es va construir la de Sant Martí, primera de l'Epístola, realitzada pel pedrapiquer de Catí, Jaume Sans; l'11 de maig de 1405 els jurats Guillen Albert i Esteve Martí van concertar amb el pedrapiquer Berenguer Roca i Jaume Sans l'obra de la sagristia (primitiva) i del cor; en 1447 es construïa la capella dels Sants Joans, costejada per la família Sant Joan; en 1448, el 17 de febrer, es va començar la fàbrica de la primera capella de la Passió per part de Pedro Crespo, pedrapiquer de Santander veí a Catí; esta capella la van cedir els seus propietaris al mercader Joan Spigol; en 1451 es construïa la segona capella de la Passió per part dels mestres Pedro Crespo i Antonio Arbó; en 1501, el 10 d'octubre es va fundar un llegat per a construir la capella de les Ànimes que es va construir en 1503 i 1504 pel pedrapiquer Joan Bellmunt.
Español: A lo largo del siglo XIV, distintos documentos dan conocimiento de las obras que se realizaban en distintas capillas del templo: el 8 de noviembre de 1377 se fabricaba la de San Miguel y de San Pedro Apóstol; la mandó construir Pere Montserrat, mercader de lanas y tejidos y la realizó Bertomeu Durán, cantero de Tortosa; el 25 de abril de 1389 se construyó la de San Martín, primera de la epístola, realizada por el cantero de Catí, Jaume Sans; el 11 de mayo de 1405 los jurados Guillen Albert y Esteve Martí concertaron con el cantero Berenguer Roca y Jaume Sans la obra de la sacristía (primitiva) y del coro; en 1447 se construía la capilla de los Santos Juanes, costeada por la familia Sant Joan; en 1448, el 17 de febrero, se empezó la fábrica de la primera capilla de la Pasión por parte de Pedro Crespo, cantero de Santander avecindado en Catí; esta capilla la cedieron sus propietarios al mercader Joan Spigol; en 1451 se construía la segunda capilla de la Pasión por parte de los maestros Pedro Crespo y Antonio Arbó, en 1501, el 10 de octubre se fundó un legado para construir la capilla de las almas, construyéndose en 1503 y 1504 por el cantero Joan Bellmunt.
Valencià: En 1615, el mestre Pedro del Sol edificava el nou campanar de l'església.
Español: En 1615, el maestro Pedro del Sol edificaba el nuevo campanario de la iglesia.
Valencià: Entre 1616 i 1628 es va construir el cor nou en substitució del vell.
Español: Entre 1616 y 1628 se construyó el coro nuevo en sustitución del viejo.
Valencià: I cap a 1678 s'havia construït la sagristia nova i l'arxiu del temple.
Español: Y hacia 1678 se había construido la sacristía nueva y el archivo del templo.
Valencià: El 20 de març de 1742 es van iniciar els fonaments de la nova capella de la Comunió.
Español: El 20 de marzo de 1742 se iniciaron los cimientos de la nueva capilla de la Comunión.