gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: De 1724 daten les primeres notícies sobre la solemnització dels actes festers, dels que encara hui es mantenen alguns aspectes iguals.
Español: De 1724 datan las primeras noticias sobre la solemnización de los actos festeros, de los que todavía hoy se mantienen algunos aspectos iguales.
Valencià: El cant de vespres s'ha desplaçat lleugerament; el sermó encara es fa; els focs i castells igualment; les danses també; l'itinerari «de volta general».
Español: El canto de vísperas se ha desplazado ligeramente; el sermón aún se hace; los fuegos y castillos igualmente; las danzas también; el itinerario «de volta general».
Valencià: L'any 1747 va ser la celebració del V Centenari de la Troballa en què ja tots els actes foren programats i es pensa que un dels esdeveniments clau seria la «processó de volta general» influenciada per les Sexennals de «la Mare de Déu de la Vallivana de Morella», i en segon lloc pel Corpus de València.
Español: El año 1747 fue la celebración del V Centenario del Hallazgo en la que ya todos los actos fueron programados y se piensa que uno de los hechos clave sería la «processó de volta general» influenciada por las Sexenales de «la Mare de Déu de la Vallivana de Morella», y en segundo lugar por el Corpus de València.
Valencià: És possible que després del V centenari la festa quedara instituïda i completada quasi definitivament.
Español: Es posible que después del V centenario la fiesta quedara instituída y completada casi definitivamente.
Valencià: En 1835 els barris van quedar reduïts a quatre, organització que es manté hui en dia, aquests són: «el de la Capella, Santa Bàrbara, carrer València, i de la Muntanya».
Español: En 1835 los barrios quedaron reducidos a cuatro, organización que se mantiene hoy en dia, estos son: «el de la Capella, Santa Bàrbara, carrer València, y de la Muntanya».
Valencià: El 31 de desembre de 1843 són nomenats majorals tots els veïns de la Vila i es designa un administrador i un ajudant.
Español: El 31 de diciembre de 1843 son nombrados mayorales todos los vecinos de la Villa y se designa un administrador y un ayudante.
Valencià: Des d'aquell moment podrà ser fester el veí que ho estime quan li corresponga al seu barri.
Español: Desde aquel momento podrá ser festero el vecino que lo estime cuando le corresponda a su barrio.
Valencià: ACTES PRINCIPALS A) Novenari de la Mare de Déu Des del 29 d'agost fins al 6 de setembre.
Español: ACTOS PRINCIPALES A) Novenario de la Mare de Déu Desde el 29 de agosto hasta el 6 de septiembre.
Valencià: Tots els dies a les 10 de la nit se celebra la Novena a la capella de la Troballa.
Español: Todos los días a las 10 de la noche se celebra la Novena a la capilla del Hallazgo.
Valencià: B) Antevespra de la Mare de Déu A la vesprada del dia 6, un grup de dolçainers ix de la plaça Major fent l'itinerari de la volta.
Español: B) Antevíspera de la Mare de Déu Por la tarde del día 6, un grupo de dulzaineros sale de la plaza Mayor haciendo el itinerario de la vuelta.
Valencià: D'aquesta forma s'anuncia al veïnat l'arribada de la Festa Major.
Español: De esta forma se anuncia al vecindario la llegada de la Fiesta Mayor.
Valencià: Després de la Novena en la porta de la capella s'escenifiquen per xiquets els «Misteris i Martiris».
Español: Después de la Novena en la puerta de la capilla se escenifican por niños los «Misteris i Martiris».
Valencià: Que són: «Misteri d'Abraham i Isaac», de Vicent Castell Maiques «Misteri d'Adam i Eva», de Benet Segura de Llac «Martiri de Santa Bàrbara», de Joan Fermin Terol «Martiri de Sant Bernat i els germanetes», de Martí Domínguez Barberà «Misteri de la Mare de Déu de la Salut», de Benet Segura de Llac Al crit de «Vítol a la Mare de Déu de la Salut» s'acaba el Novenari.
Español: Que son: «Misteri d'Abraham i Isaac», de Vicent Castell Maiques «Misteri d'Adam i Eva», de Benet Segura de Lago «Martiri de Santa Bàrbara», de Joan Fermin Teruel «Martiri de Sant Bernat i les germanetes», de Martí Domínguez Barberà «Misteri de la Mare de Déu de la Salut», de Benet Segura de Lago Al grito de «Vítol a la Mare de Déu de la Salut» se acaba el Novenario.
Valencià: A mitjanit s'inicia el «Retorn», la tornada, que és el que dóna nom popular a aquesta nit de festa, «la nit del Retorn», s'anuncia per mitjà d'un volteig de les campanes de la parròquia de Sant Jaume, aquest volteig s'inicia a la una de la matinada voltejant una campana i repicant amb una altra durant un quart d'hora.
Español: A medianoche se inicia el «Retorn», la vuelta, que es el que da nombre popular a esta noche de fiesta, «la nit del Retorn», se anuncia por medio de un volteo de las campanas de la parroquia de San Jaime, este volteo se inicia a la una de la madrugada volteando una campana y repicando con otra durante un cuarto de hora.
Valencià: Després durant un altre quart d'hora es fa el toc d'entrada amb les campanes majors (de la més menuda a la major) i després les dos menudes.
Español: Después durante otro cuarto de hora se hace el toque de entrada con las campanas mayores (de la más pequeña a la mayor)y después las dos pequeñas.
Valencià: Totes inicien amb colps lents i van repicant de pressa fins a provocar una agradable confusió sonora que acaba de colp a la una i mitja.
Español: Todas inician con golpes lentos y van repicando aprisa hasta provocar una agradable confusión sonora que acaba de golpe a la una y media.
Valencià: Aleshores s'inicia el repicament que dura mitja hora més, fins a les dos.
Español: Entonces se inicia el repique que dura media hora más, hasta las dos.
Valencià: Després s'inicien els vols primer de les majors, després de les campanes d'una en una, de major a menor i de nou de menor a major fins que continuen repetint els vols fins a l'hora de l'alba.
Español: Después se inician los vuelos primero de las mayores, después de las campanas de una en una, de mayor a menor y de nuevo de menor a mayor hasta que continúan repitiendo los vuelos hasta la hora del alba.
Valencià: Aquest volteig assenyala el trasllat a la vila d'Alzira de la imatge.
Español: Este volteo señala el traslado a la villa de Alzira de la imagen.
Valencià: Després d'un breu silenci de nou tornen a repicar una per una però en sentit invers i quan volteja la menor s'anuncia la tornada de la Mare de Déu a Algemesí.
Español: Después de un breve silencio de nuevo vuelven a repicar una por una pero en sentido inverso y cuando voltea la menor se anuncia la vuelta de «la Mare de Déu a Algemesí».
Valencià: Aleshores, totes les campanes de les parròquies i ermitoris del poble voltegen saludant la tornada de la Mare de Déu.
Español: Entonces, todas las campanas de las parroquias y ermitorios del pueblo voltean saludando la vuelta de «la Mare de Déu».
Valencià: Després del primer volteig de la tornada, un castell de foc marca el fi de l'antevespra de la Mare de Déu.
Español: Después del primer volteo de la vuelta, un castillo de fuego marca el fin de la antevíspera de «la Mare de Déu».
Valencià: Com ja s'ha indicat, només el remoreig de les campanes acompanyarà al poble fins a l'alba.
Español: Como ya se ha indicado, sólo el clamoreo de las campanas acompañará al pueblo hasta el alba.
Valencià: C) Vespra de la Mare de Déu Pel matí es realitza la «plega», al migdia es fa l'ofrena simbòlica d'allò que s'ha arreplegat a la Mare de Déu.
Español: C) Víspera de la Mare de Déu Por la mañana se realiza la «plega», al mediodía se hace la ofrenda simbólica de lo recogido a «la Mare de Déu».
Valencià: El cant de la Salve davant del camerino de la capella de l'església de Sant Jaume tanca l'acte.
Español: El canto de la Salve delante del camerino de la capilla de la iglesia de San Jaime cierra el acto.
Valencià: Fora en la plaça Major, la disparada al mateix temps que el volteig general de tots els campanars de les parròquies i la cercavila de la banda de música pels carrers de «volta general» marcarà el fi de les activitats del matí.
Español: Fuera en la plaza Mayor, la disparada al mismo tiempo que el volteo general de todos los campanarios de las parroquias y el pasacalle de la banda de música por las calles de «volta general» marcará el fin de las actividades de la mañana.
Valencià: A mitja vesprada té lloc el trasllat de la Mare de Déu des de la seua capella a l'altar major de Sant Jaume per al cant de les vespres.
Español: A media tarde tiene lugar el traslado de «la Mare de Déu» desde su capilla al altar mayor de San Jaime para el canto de las vísperas.
Valencià: La imatge en processó claustral és portada pels capellans fills del poble acompanyant-la festers i el públic que ho desitja mentre que la gent entona el «Virolai» demanant-li a sa Mare «quedeu-vos per sempre ací no ens deixeu Font de Salut Estrella del Matí».
Español: La imagen en procesión claustral es llevada por los sacerdotes hijos del pueblo acompañándola festeros y el público que lo desea mientras que la gente entona el «Virolai» pidiéndole a su Madre «quedeu-vos per sempre ací no ens deixeu Font de Salut Estrella del Matí».
Valencià: En ser col·locada en l'altar major, l'orgue i la capella de música inicia el cant de les Vespres Solemnes que acabarà amb l'ofrena de nards que adornaren les andes de la Mare de Déu en les processons.
Español: Al ser colocada en el altar mayor, el órgano y la capilla de música inicia el canto de las Vísperas Solemnes que terminará con la ofrenda de nardos que adornaran las andas de «la Mare de Déu» en las procesiones.
Valencià: A «l'Ave Maria» es toca el tradicional «repic de la Xirivia».
Español: Al «Ave María» se toca el tradicional «repic de la Xirivia».
Valencià: Descrit anteriorment, aquest repicament és tradicional de la Seu de València.
Español: Descrito anteriormente, este repique es tradicional de la Seo de Valencia.
Valencià: La primera de les tres processons, coneguda per la de «les Promeses», que es fa entre el 7 i 8 de setembre, ix a les deu de la nit del temple de Sant Jaume, recorrent els carrers del Molí i de la Capella i acabant en la capella de la Troballa.
Español: La primera de las tres procesiones, conocida por la de «les Promeses», que se hace entre el 7 y 8 de septiembre sale a las diez de la noche del templo de San Jaime, recorriendo las calles del Molí y de la Capilla y terminando en la capilla de «la Troballa».
Valencià: Encara que la processó s'inicia des de la porta del temple, els primers balls es dansen en la porta de l'Ajuntament, a continuació davant de la Creu Major, que espera davall l'arc de la porta del temple.
Español: Aunque la procesión se inicia desde la puerta del templo, los primeros bailes se danzan en la puerta del Ayuntamiento, a continuación delante de la Cruz Mayor, que espera bajo el arco de la puerta del templo.
Valencià: Quan ja han passat tots els balls per davant d'ella, els dolçainers al so de «l'Eixida de la Creu» la incorporen a la processó al mateix temps que l'Estendard ix als escalons.
Español: Cuando ya han pasado todos los bailes por delante de ella, los dulzaineros al son de «l'Eixida de la Creu» la incorporan a la procesión al mismo tiempo que el estandarte sale a los escalones.
Valencià: Els «Tornejants», últims dansaires de la desfilada, quan acaben de ballar en l'Ajuntament ho fan davant de l'Estendard, un a un començant pel patge.
Español: Los «Tornejants», últimos danzantes del desfile, cuando acaban de bailar en el Ayuntamiento lo hacen delante del Estandarte, uno a uno empezando por el paje.
Valencià: Finalitzat aquest apareixen les andes de la Mare de Déu baix el pòrtic i de seguida, amb les notes de l'Himne de la Ciutat, la corporació municipal precedida pels macers amb gramalles i portant les maces de plata de la vila de 1608 es dirigeix cap a la parròquia per a acompanyar a la Mare de Déu en la processó.
Español: Finalizado este aparecen las andas de «la Mare de Déu» bajo el pórtico y enseguida, con las notas del Himno de la Ciudad, la corporación municipal precedida por los maceros con gramallas y llevando las mazas de plata de la villa de 1608 se dirigen hacia la parroquia para acompañar a «la Mare de Déu» en la procesión.
Valencià: L'Orde amb què desfilen els components d'aquesta processó és el següent: Preliminars o part profana «Misteris i martiris» «Muixeranga» «Bastonets» «Carxofa i arquets» «Pastoretes» Bolero o «llauradores» Part central o religiosa Creu Major «Tornejants» Estendard de «la Mare de Déu» Públic Festers Andes de «la Mare de Déu» Presidències Clero Depositari, secretari i festers del barri organitzador Ajuntament Bandes de música Promeses Quan la Mare de Déu arriba a la capella de la Troballa, al mateix temps que entra, tots els balls dansen, voltegen les campanes i es dispara una traca.
Español: El Orden con que desfilan los componentes de esta procesión es el siguiente: Preliminares o parte profana ?«Misteris i martiris» ?«Muixeranga» ?«Bastonets» ?«Carxofa i arquets» ?«Pastoretes» ?Bolero o «llauradores» Parte central o religiosa ?Cruz Mayor ?«Tornejants» ?Estandarte de «la Mare de Déu» ?Público ?Festeros Andas de «la Mare de Déu» Presidencias ?Clero ?Depositario, secretario y festeros del barrio organizador ?Ayuntamiento ?Bandas de música Promesas Cuando «la Mare de Déu» llega a la capilla de «la Troballa», al mismo tiempo que entra, todos los bailes danzan, voltean las campanas y se dispara una traca.
Valencià: Al so del «Virolai» s'entronitza la imatge al retaule de l'altar i de seguida comença la missa concelebrada que continuarà amb la nit de vetla a la Mare de Déu, allargant-se fins a l'alba.
Español: Al son del «Virolai» se entroniza la imagen al retablo del altar y enseguida comienza la misa concelebrada que continuará con la noche de vela a «la Mare de Déu», alargándose hasta el alba.
Valencià: Mentrestant, en el teatre del Patronat es fa la representació de les Alabances a la Verge.
Español: Mientras tanto, en el teatro del Patronato se hace la representación de las Alabanzas a la Virgen.
Valencià: D) Dia de la Mare de Déu El principal acte del matí és «la Processoneta del Matí», que va des de la Capella de la Troballa a l'església de Sant Jaume pel carrer de Berca i la plaça del Carbó.
Español: D) Día de la Mare de Déu El principal acto de la mañana es «la Processoneta del Matí», que va desde la Capilla de «la Troballa» a la iglesia de San Jaime por la calle de Berca y la plaza del Carbón.
Valencià: Les andes són portades pels joves que estan realitzant el servei militar.
Español: Las andas son llevadas por los jóvenes que están realizando el servicio militar.
Valencià: Una vegada arribada la imatge a la porta de la parròquia de Sant Jaume és alçada pels portadors de les andes cara al poble, al so de la Marxa Reial, tots els balls dansen al mateix temps: «la Muixeranga» alça «l'altar» a una part de la porta, els «tornejants» brandeixen davant de les andes les seues varetes, les campanes sobreposen en ple volteig el seu so, tot acompanyat per la traca, el poble aplaudeix i victoreja a la seua Patrona.
Español: Una vez llegada la imagen a la puerta de la parroquia de San Jaime esta es levantada por los portadores de las andas cara al pueblo, al son de la Marcha Real, todos los bailes danzan al mismo tiempo: «la Muixeranga» levanta «l'altar» a una parte de la puerta, los «tornejants» agitan delante de las andas sus varillas, las campanas sobreponen en pleno volteo su sonido, todo acompañado por la traca, el pueblo aplaude y vitorea a su Patrona.
Valencià: Situada «la Mare de Déu» en l'altar major s'inicia la missa major.
Español: Situada «la Mare de Déu» en el altar mayor se inicia la misa mayor.
Valencià: Al migdia, en la plaça Major, s'ofereix al públic una mostra dels balls, tancant l'acte amb la disparada d'una gran mascletà.
Español: Al mediodía, en la plaza Mayor, se ofrece al público una muestra de los bailes, cerrando el acto con la disparada de una gran mascletá.
Valencià: A la vesprada té lloc la processó més important.
Español: Por la tarde tiene lugar la procesión más importante.
Valencià: Els tres vols espaiats del campanar de Sant Jaume anuncien que la Processó de «Volta General» està a punt de començar.
Español: Los tres vuelos espaciados del campanario de San Jaime anuncian que la Procesión de «Volta General» está a punto de empezar.
Valencià: La plaça és plena de gent, de sorolls, tots preparats malgrat l'aparent desordre.
Español: La plaza esta llena de gente, de ruidos, todos preparados a pesar del aparente desorden.
Valencià: Quan «la Muixeranga» ha fet evolucionar les «floretes» amb les torxes enceses davant de l'ajuntament junt amb el só de la melodia de bastir «l'Alta» en la porta de l'església, la processó ja pot eixir.
Español: Cuando «la Muixeranga» ha hecho evolucionar las «floretes» con las antorchas encendidas delante del ayuntamiento junto con el son de la melodía de construir «l'Alta» en la puerta de la iglesia la procesión ya puede salir.
Valencià: La disposició de la Processó: Preliminars o part profana a) «Misteris i martiris» Misteri d'Abraham i Isaac: personatges: l'àngel, Abraham i Isaac.
Español: La disposición de la Procesión: Preliminares o parte profana a) «Misteris i martiris» Misterio de Abraham e Isaac: personajes: el ángel, Abraham e Isaac.
Valencià: Misteri de la Temptació o d'Adam i Eva: personatges: l'àngel, Adam, Eva i el dimoni.
Español: Misterio de la Tentación o de Adán y Eva: personajes: el ángel, Adán, Eva y el demonio.
Valencià: Martiri de Santa Bàrbara: personatges: Bàrbara, Dioscòrides, Marcià, el governador i l'àngel.
Español: Martirio de Santa Bárbara: personajes: Bárbara, Dioscórides, Marciá, el gobernador y el ángel.
Valencià: Martiri de Sant Bernat i les germanetes: personatges: Bernardo, Almansor, Saïdia, Zoraida, el botxí, dos criats i l'àngel.
Español: Martirio de San Bernardo y las hermanitas: personajes: Bernardo, Almansor, Zaidia, Zoraida, el verdugo, dos criados y el ángel.
Valencià: Misteri de la Mare de Déu de la Salut: personatges: mossén Curçà, mossén Dacir, mossén Frasquet i un escolanet.
Español: Misterio de la Mare de Déu de la Salut: personajes: mossén Curçà, mossén Dacir, mossén Frasquet y un monaguillo.
Valencià: b) Els balls «la Muixeranga»: Més que una dansa pròpiament dita, és un conjunt de quadres plàstics d'intencionalitat representativa.
Español: b) Los bailes «La Muixeranga»: Más que una danza propiamente dicha, es un conjunto de cuadros plásticos de intencionalidad representativa.
Valencià: Les primeres cròniques daten de principis del segle XVIII.
Español: Las primeras crónicas datan de principios del siglo XVIII.
Valencià: Membres: una colla d'homes de nombre irregular.
Español: Miembros: Un grupo de hombres de número irregular.
Valencià: Entre els que hi ha un cap anomenat «mestre» que s'encarrega dels assaigs i de la coordinació en el muntatge de torres i figures a més d'admetre al personal que s'incorpora.
Español: Entre los que hay un jefe llamado «mestre» que se encarga de los ensayos y de la coordinación en el montaje de torres y figuras además de admitir al personal que se incorpora.
Valencià: La professió d'obrer és una constant de vila en els «mestre» i dansaires.
Español: La profesión de albañil es una constante en los «mestre» y danzantes.
Valencià: Vestit: consta d'una brusa recta, pantalons llargs, bonet orellut i espardenyes de sola prima.
Español: Vestido: consta de una blusa recta, pantalones largos, bonete orejudo y alpargatas de suela delgada.
Valencià: La tela és forta i basta a ratlles verticals roges i blaus.
Español: La tela es fuerte y basta a rayas verticales rojas y azules.
Valencià: Música: Dolçaina i tabalet, amb dues tonades bàsiques i una tercera per a l'enterrament.
Español: Música: Dulzaina y tamborcillo, con dos tonadas básicas y una tercera para el entierro.
Valencià: Balls: Les evolucions realitzades són de tres tipus: El Ball, Passeig o Florets: de quatre temps tant en els moviments com en la melodia.
Español: Bailes: Las evoluciones realizadas son de tres tipos: El Baile, Paseo o Floretes: de cuatro tiempos tanto en los movimientos como en la melodía.
Valencià: Els balladors es col·loquen en dues files i evolucionen portant ciris en les mans.
Español: Los bailadores se colocan en dos filas y evolucionan llevando cirios en las manos.
Valencià: Torres humanes: hi ha les següents: «l'ALTA» de cinc pisos, amb base de huit homes; «la TORRETA», de quatre i amb base de quatre; «el PINET», un pilar amb el xiquet damunt.
Español: Torres humanas: hay las siguientes: «L'ALTA» de cinco pisos, con base de ocho hombres; la TORRETA, de cuatro y con base de cuadro; el PINET, un pilar con el niño encima.
Valencià: Altres modalitats menys freqüents són la «oberta», «la volantinera» i el «pinet doble».
Español: Otras modalidades menos frecuentes son la «oberta», «la volantinera» y el «pinet doble».
Valencià: Figures plàstiques: destaca la MARIA que vol reproduir l'anagrama de lletres i que pareix representar l'Assumpció de la Verge; el GUIÓ, imitant l'estendard barroc; l'ALTAR, sol alçar-se en l'entrada de la Mare de Déu a l'església, «l'aranya, l'enterro, la font, el carro, la grossa, el banc, caps en caps, cinc en un peu, el tigre i les figueretes, i el passeig de gegants» «Bastonets»: És una dansa guerrera.
Español: Figuras plásticas: destaca la MARIA que quiere reproducir el anagrama de letras y que parece representar la Asunción de la Virgen; el GUIÓ, imitando el estandarte barroco; L'ALTAR, suele levantarse en la entrada de «la Mare de Déu» a la iglesia, «l'aranya, l'enterro, la font, el carro, la grossa, el banc, caps en caps, cinc en un peu, el tigre i les figueretes, i el passeig de gegants» «Bastonets»: Es una danza guerrera.
Valencià: Apareix documentada en 1839 baix la denominació de «Danza de los ocho».
Español: Aparece documentada en 1839 bajo la denominación de «Dansa de los ocho».
Valencià: Membres: Un «mestre», huit homes i un botarga.
Español: Miembros: Un «mestre», ocho hombres y un momo.
Valencià: Vestit: Cos i faldellí de vellut, amb plomes llargues de colors, calces blanques i espardenyes de llaurador.
Español: Vestido: Cuerpo y faldin de terciopelo, con plumas largas de colores, calzas blancas y alpargatas de labrador.
Valencià: Música: Tabalet i dolçaina.
Español: Música: Tamborcillo y dulzaina.
Valencià: Instruments rítmics: el «bastonet», d'uns 60 cm.
Español: Instrumentos rítmicos: el «bastonet», de unos 60 cm.
Valencià: de llarg, i la «planxeta», «escut» o «palustre».
Español: de largo, y la «planxeta», «escut» o «palustre».
Valencià: Del pal pengen cintes de colors que en l'evolució els xiquets trenen i destrenen.
Español: Del palo cuelgan cintas de colores que en la evolución los niños trenzan y destrenzan.
Valencià: Aquesta dansa juntament amb «les Pastoretes» era coneguda en 1830 com les «Danzas de las doncellas» o també «Danzas de muchachas y muchachos».
Español: Esta danza juntamente con «les Pastoretes» era conocida en 1830 como las «Danzas de las doncellas» o también «Danzas de muchachas y muchachos».
Valencià: Membres: Una «mestressa», dotze xiquetes, un xiquet i quatre botargues.
Español: Miembros: Una «mestressa», doze niñas, un niño y cuatro momos.
Valencià: Vestit: de pastoreta sense capellet.
Español: Vestido: de pastorcita sin sombrero.
Valencià: «Els Arquets»: Es tracta d'un ball en què per a dansar les xiquetes porten un arquet adornat amb paperets de colors.
Español: «Els Arquets»: Se trata de un baile en el que para danzar las niñas llevan un arquito adornado con papelitos de colores.
Valencià: Té els mateixos components que la «Carxofa».
Español: Tiene los mismos componentes que la «Carxofa».
Valencià: «Les Pastoretes» Membres: Un «mestre» o «mestra», el rei, la reina, parelles de xiquetes i botargues.
Español: «Les Pastoretes» Miembros: Un «mestre» o «mestra», el rey, la reina, parejas de niñas y momos.
Valencià: Vestit: cosset, faldeta i capellet de palla amb flors.
Español: Vestido: corpiño, faldita y sombrero de paja con flores.
Valencià: Instruments rítmics: Pandereta i castanyoles.
Español: Instrumentos rítmicos: Pandereta y castañuelas.
Valencià: «El Bolero o Llauradores»: És el ball més modern de tots els que formen la processó, apareix per primera vegada en 1906.
Español: «El Bolero o Llauradores»: Es el baile más moderno de todos los que forman la procesión, aparece por primera vez en 1906.
Valencià: Membres: Un «mestre» i parelles d'homes i dones.
Español: Miembros: Un «mestre» y parejas de hombres y mujeres.