gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: ---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Dades del document Número de DOGV : 8837 Data del DOGV : 17-06-2020 Secció del DOGV : III.
Español: --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Datos del documento Número DOGV : 8837 Fecha DOGV : 17-06-2020 Sección del DOGV : III.
Valencià: ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES Número del document : 2020/4542 CVE Data del document : 12-06-2020 Organisme emissor : Conselleria d'Educació, Cultura i Esport Tipus de document : Ordre Descriptors : * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport Conselleria d'Educació, Cultura i Esport Agost legislació ORDRE 9/2020, de 12 de juny, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es declara bé de rellevància local immaterial les Danses del Rei Moro d'Agost.
Español: ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS Número del documento : 2020/4542 CVE Fecha del documento : 12-06-2020 Organismo emisor : Conselleria de Educación, Cultura y Deporte Tipo de documento : Orden Descriptores : * Conselleria de Educación, Cultura y Deporte Conselleria de Educación, Cultura y Deporte Agost legislación ORDEN 9/2020, de 12 de junio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se declara bien de relevancia local inmaterial las Danzas del Rey Moro de Agost.
Valencià: [2020/4542] L'article 1.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià estableix que formen part del patrimoni cultural valencià, en qualitat de béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, coneixements, tècniques, pràctiques i usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana.
Español: [2020/4542] El artículo 1.3 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano establece que forman parte del patrimonio cultural valenciano, en calidad de bienes inmateriales del patrimonio etnológico, las creaciones, conocimientos, técnicas, prácticas y usos más representativos y valiosos de las formas de vida y de la cultura tradicional valenciana.
Valencià: Els articles 15.5 i 55 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià estableix que s'inclouran en la secció cinquena de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià, amb la qualificació de béns immaterials de rellevància local, aquelles creacions, coneixements, pràctiques, tècniques, usos i activitats més representatives i valuoses de la cultura i les formes de vida tradicionals valencianes.
Español: Los artículos 15.5 y 55 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano establece que se incluirán en la sección quinta del Inventario general del patrimonio cultural valenciano, con la calificación de bienes inmateriales de relevancia local, aquellas creaciones, conocimientos, prácticas, técnicas, usos y actividades más representativas y valiosas de la cultura y las formas de vida tradicionales valencianas.
Valencià: Vistos els informes tècnics favorables a la incoació de l'expedient de declaració de bé immaterial de rellevància local emesos pel Servei de Patrimoni Cultural i per la Comissió Tècnica per a l'Estudi i Inventari del Patrimoni Immaterial, i de conformitat amb aquests; fent ús de les facultats que confereix l'article 56 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià; l'article 22 del Decret 186/2017, de 24 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport; i l'article 19.1 del Decret 62/2011, de 20 de maig, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local.
Español: Vistos los informes técnicos favorables a la incoación del expediente de declaración de bien inmaterial de relevancia local, emitidos por el Servicio de Patrimonio Cultural y por la Comisión Técnica para el Estudio e Inventario del Patrimonio Inmaterial, y de conformidad con ellos; en uso de las facultades que confiere el artículo 56 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano; el artículo 22 del Decreto 186/2017, de 24 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, y el artículo 19.1 del Decreto 62/2011, de 20 de mayo, por el que se regula el procedimiento de declaración y el régimen de protección de los bienes de relevancia local.
Valencià: I després de la notificació de la resolució d'incoació als interessats en el procediment, i no havent rebut cap al·legació a la seua protecció patrimonial.
Español: Y tras la notificación de la resolución de incoación a los interesados en el procedimiento, y no habiendo recibido ninguna alegación a su protección patrimonial.
Valencià: ORDENE Primer Declarar bé de rellevància local immaterial les Danses del Rei Moro d'Agost.
Español: ORDENO Primero Declarar bien de relevancia local inmaterial las Danzas del Rey Moro de Agost.
Valencià: Tercer La protecció de les Danses del Rei Moro d'Agost com a patrimoni cultural immaterial es concretarà en les mesures següents: a) Realitzar tasques d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.
Español: Tercero La protección de las Danzas del Rey Moro de Agost, como patrimonio cultural inmaterial se concretará en las siguientes medidas: a) Realizar labores de identificación, descripción, investigación, estudio y documentación con criterios científicos.
Valencià: La gestió del patrimoni cultural protegit per aquesta declaració de bé de rellevància local immaterial, correspon a l'Ajuntament d'Agost i als danseros.
Español: La gestión del patrimonio cultural protegido por esta declaración de bien de relevancia local inmaterial, corresponde al Ayuntamiento de Agost y a los danseros.
Valencià: València, 12 de juny de 2020 El conseller d'Educació, Cultura i Esport, VICENT MARZÀ I IBÁÑEZ ANNEX Exposició de motius La festa ha existit com a expressió de la vida social en totes les poblacions humanes del passat i del present.
Español: València, 12 de junio de 2020 El conseller de Educación, Cultura y Deporte, VICENT MARZÀ I IBÁÑEZ ANEXO Exposición de motivos La fiesta ha existido como expresión de la vida social en todas las poblaciones humanas del pasado y del presente.
Valencià: En la Comunitat Valenciana, el patrimoni cultural entorn de les múltiples festivitats és d'una enorme riquesa i valor patrimonial.
Español: En la Comunitat Valenciana, el acervo cultural en torno a las múltiples festividades es de una enorme riqueza y valor patrimonial.
Valencià: La festa del Rei Moro d'Agost pertany a un cicle festiu d'hivern en el qual el Nadal, el Cap d'Any i el Carnestoltes obrin i tanquen períodes naturals, civils i agrícoles.
Español: La fiesta del Rey Moro de Agost pertenece a un ciclo festivo de invierno en el que la Navidad, el Año Nuevo y el Carnaval abren y cierran periodos naturales, civiles y agrícolas.
Valencià: D'altra banda, el transcurs del temps, tant des de l'individu com des de la col·lectivitat, es viu de distintes maneres, i aquesta festa ens desplega un doble significat o sentit.
Español: Por otro lado, el transcurso del tiempo, tanto desde el individuo como desde la colectividad, se vive de distintas maneras, y esta fiesta nos despliega un doble significado o sentido.
Valencià: A més de pertànyer a aquest cicle d'hivern, i com a tal complir una sèrie de característiques amb elements propis de les dates, aconsegueix el seu apogeu com a festa o ritu d'iniciació, per ser una festa de ?quintos?.
Español: Además de pertenecer a ese ciclo de invierno, y como tal cumplir una serie de características con elementos propios de las fechas, alcanza su apogeo como fiesta o rito de iniciación, al ser una fiesta de ?quintos?.
Valencià: De tindre una categoria natural, formada per joves de determinades edats, quintos o ?fadrins?, ha passat a ser una institució de tradició històrica amb una responsabilitat local, municipal, en l'organització de la festa.
Español: De tener una categoría natural, formada por jóvenes de determinadas edades, quintos o ?fadrins?, ha pasado a ser una institución de tradición histórica con una responsabilidad local, municipal, en la organización de la fiesta.
Valencià: A l'estar emmarcada en les festes de bojos, els seus protagonistes manifesten tots aquests actes de diversió i bromes, carnavalescos en certa manera, en els quals es permeten certes llicències i excessos públicament tolerats i ritualment prescrits.
Español: Al estar enmarcada en las fiestas de locos, sus protagonistas manifiestan todos esos actos de diversión y bromas, carnavalescos en cierto modo, en los que se permiten ciertas licencias y desmanes públicamente tolerados y ritualmente prescritos.
Valencià: En aquest sentit, la Dansa del Rei Moro es pot incloure en les festes d'innocents o de bojos.
Español: En ese sentido, la Danza del Rey Moro puede incluirse en las fiestas de inocentes o de locos.
Valencià: Denominació: les Danses del Rei Moro d'Agost 2.2.
Español: Denominación: las Danzas del Rey Moro de Agost 2.2.
Valencià: La música, de la mà de la dolçaina i el tabalet, l'escenari (la plaça major) i la dansa coneguda com a ball pla o de plaça són elements imprescindibles sense els quals no es pot entendre la festa. 2.5.1.
Español: La música, de la mano de la dulzaina y el tamboril, el escenario (la plaza mayor) y la danza conocida como ?ball pla- o baile de plaza son elementos imprescindibles sin los que no se puede entender la fiesta. 2.5.1.
Valencià: Per això coneixem algunes pinzellades del seu esdevindre històric a partir de les prohibicions emeses contra la seua celebració, que es van convertir en habituals des de mitjans del segle XVII. 2.5.2.
Español: Por ello conocemos algunas pinceladas de su devenir histórico a partir de las prohibiciones emitidas contra su celebración, que se convirtieron en habituales desde mediados del siglo XVII. 2.5.2.
Valencià: S'associen a la celebració de la victòria de les hosts cristianes enfront de les sarraïnes en el context de l'anomenada Reconquista.
Español: Se asocian a la celebración de la victoria de las huestes cristianas frente a las sarracenas en el contexto de la llamada Reconquista.
Valencià: No obstant això, no va ser fins al segle XVII, en el context d'inseguretat que es vivia a la costa llevantina pels constants atacs de pirates barbarescos i turcs, quan tenim les primeres notícies de la seua celebració.
Español: No obstante, no fue hasta el siglo XVII, en el contexto de inseguridad que se vivía en la costa levantina por los constantes ataques de piratas berberiscos y turcos, cuando tenemos las primeras noticias de su celebración.
Valencià: D'altra banda, el Rei Moro té connexions amb l'anomenada Mahoma, representació del profeta musulmà que és objecte de violència en les celebracions d'altres poblacions com Beneixama, Castalla o Biar, entre altres.
Español: Por otra parte, el Rey Moro tiene conexiones con la llamada Mahoma, representación del profeta musulmán en las celebraciones de otras poblaciones como Beneixama, Castalla o Biar, entre otras.
Valencià: Així, l'entrada del Rei Moro a la plaça de l'Ajuntament d'Agost i que inicie la dansa escenifica la victòria de les hosts musulmanes, mentre que la Nit dels Coets i les paperades que el públic li llança vindrien a significar la batalla, derrota i humiliació del mandatari musulmà.
Español: Así, la entrada del Rey Moro a la plaza del Ayuntamiento de Agost y que inicie la danza escenifica la victoria de las huestes musulmanas, mientras la Noche de los Cohetes y las paperades que el público le lanza vendrían a significar la batalla y la derrota del mandatario musulmán.
Valencià: El vestit de clar s'associa al ?vestit de mora?, mentre que el de faldellí s'associa al ?vestit de nóvia?.
Español: El traje de claro se asocia al ?traje de mora?, mientras que el de refajo se asocia al ?traje de novia?.
Valencià: En aquestes festes es realitza l'acomiadament forçós, per la qual cosa es barregen la crítica als poders establits i la solidaritat de la comunitat local, ja que els més joves tenen una permissivitat extraordinària en les habituals malifetes que cometen durant les festes.
Español: En ellas se realiza la despedida forzosa, por lo que se mezclan la crítica a los poderes establecidos y la solidaridad de la comunidad local, al permitirles a los más jóvenes una permisividad extraordinaria a las habituales fechorías que eran cometidas durante las fiestas.
Valencià: A Agost els xics que havien fet danses es guanyaven el qualificatiu de ?fadrins?, la qual cosa els permetia, a tots els efectes, relacionar-se amb xiques.
Español: En Agost los chicos que habían hecho danzas ganaban el calificativo de ?fadrins?, lo que les permitía, a todos los efectos, relacionarse con chicas.
Valencià: Hi ha una gran varietat de proclames, però en el cas d'Agost una de les més conegudes és: «I tu que estàs en el llit / en la mà en l'abadoc / i mosatros ací estem / més calents que un rabosot».
Español: Existe una gran variedad de proclamas, pero en el caso de Agost una de las más conocidas es: ?I tú que estás en el llit / en la mà en l'abadoc / i mosatros ací estem / més calents que un rabosot?.
Valencià: En canvi el dia de Cap d'Any el protagonisme recau sobre la ?guerra- que tindrà lloc entre les quintes d'alcançadors de taronges, danseros i quintos.
Español: En cambio el día de Año Nuevo el protagonismo recae sobre la ?guerra- que tendrá lugar entre las quintas de naranjeros, danseros y quintos.
Valencià: I al mateix temps, el rei es converteix en ?moro- per a canviar part del seu contingut i representar una recreació dansada de la conquista cristiana.
Español: Y al mismo tiempo, el rey se convierte en ?moro- para cambiar parte de su contenido y representar una recreación danzada de la conquista cristiana.
Valencià: !», amb aquest crit, els joves que durant l'any compliran els díhuit anys es converteixen en danseros l'u de gener, a la plaça de l'Ajuntament.
Español: Descripción del bien: ?danseeeeeros!, danseeeeros?!?, con este grito, los jóvenes que durante el año cumplirán los dieciocho años se convierten en danseros el uno de enero, en la plaza del Ayuntamiento.
Valencià: A les set i mitja de la vesprada, des del balcó de l'ajuntament, uns quants danseros lligen el pregó.
Español: A las siete y media de la tarde, desde el balcón del ayuntamiento, unos cuantos danseros leen el pregón.
Valencià: Al voltant de les 15.30 - 16.00 hores, els danseros van a arreplegar les balladores, amb l'acompanyament dels dolçainers.
Español: Sobre las 15.30 - 16.00 horas, los danseros van a recoger a las bailadoras, con el acompañamiento de los dulzaineros.
Valencià: Per a distingir-la, la balladora porta un nino xicotet vestit de blanc al costat de la pinta conegut com «el ninyet».
Español: Para distinguirla, la bailadora lleva un muñeco pequeño vestido con traje blanco al lado de la peineta, conocido como ?el ninyet?.
Valencià: Quan la columna de parelles entra a la plaça, els capdavanters de la columna es paren a l'altura de la porta de l'Ajuntament.
Español: Cuando la columna de parejas entra en la plaza, la cabecera de ésta se para a la altura de la puerta del Ayuntamiento.
Valencià: Mentrestant, els dolçainers aprofiten per a pujar al balcó de l'ajuntament, des d'on començaran a tocar.
Español: Entretanto, los dulzaineros aprovechan para subir al balcón del ayuntamiento, desde donde comenzarán a tocar.
Valencià: Nit dels Coets i dia del Rei Moro (nit del 27 i dia del 28 de desembre) El dia 27 després de la dansa s'entonen els cants a la Reina Mora.
Español: Noche de los Cohetes y día del Rey Moro (noche del 27 y día del 28 de diciembre) El día 27 después de la danza se entonan los cantos a la Reina Mora.
Valencià: Els encarregats de vestir el local són els reis moros, i especialment els acompanyants.
Español: Los encargados de vestir el local son los reyes moros, y especialmente los acompañantes.
Valencià: Quan ja s'han col·locat tots els rastres els danseros fan el crit de guerra: «danseeeeeeros!».
Español: Cuando ya se han colocado todas las ristras los danseros lanzan el grito de guerra: ?danseeeeeeros!?.
Valencià: A la plaça, entren els Reis i els seus acompanyants junt amb la música i fan unes voltes saludant els espectadors i rebent els seus aplaudiments.
Español: En la plaza, entran los Reyes y sus acompañantes junto con la música y dan unas vueltas saludando a los espectadores y recibiendo sus aplausos.
Valencià: A la vesprada, els tres danseros que ballen, van a arreplegar les seues balladores seguint l'ordre habitual, al mateix temps que danseros i quintos recorren el poble amb el remolc carregat de mantes i paperades.
Español: Por la tarde, los tres danseros que bailan, siguiendo el orden habitual van a recoger a sus bailadoras, al mismo tiempo que danseros y quintos recorren el pueblo con el remolque cargado de mantas y paperades.
Valencià: Al poc d'iniciar la dansa entren a la plaça danseros i quintos, que ballen i tasten les paperades.
Español: Al poco de iniciar la danza entran a la plaza danseros y quintos, que bailan y prueban las paperades.
Valencià: Un dels alcançadors s'enfila cap amunt i els seus companys l'encoratgen des de baix, mentre danseros i quintos els criden: «no valeu un duro!, no valeu un duro.
Español: Uno de los naranjeros se enfila hacia arriba y sus compañeros le alientan desde abajo, mientras que danseros y quintos les gritan: ?no valeu un duro, no valeu un duro.
Valencià: !» I en el moment en què l'última taronja cau, els joves de 17 anys guanyen el dret a organitzar la festa pròxima i com a mostra d'això ja criden: «danseeeeeros!, danseeeeros?!» 2.7.
Español: - Y en el momento en el que la última naranja cae, los jóvenes de 17 años ganan el derecho de organizar la fiesta próxima y como muestra de esto ya gritan: ?danseeeeeros!, danseeeeros?!- 2.7.
Valencià: La seua finalitat és fer-lo impactar en el cap, potser, d'un dansero, alcançador de taronges o quinto, del rei moro o qualsevol dels seus acompanyants, fins i tot del públic que assisteix a la dansa.
Español: Su finalidad es hacerlo impactar encima de la cabeza, quizá, de un dansero, naranjero o quinto, del rey moro o cualquiera de sus acompañantes, incluso del público que asiste a la danza.
Valencià: És l'arma per antonomàsia de les Danses del Rei Moro d'Agost. 2.7.2.
Español: Es el arma por antonomasia de las Danzas del Rey Moro de Agost. 2.7.2.
Valencià: Per a adaptar la manta i eixir a la plaça amb la manta damunt del cap, només fan falta un parell de repunts. 2.7.8.
Español: Para adaptar la manta y salir a la plaza con ella encima de la cabeza, solamente hacen falta un par de pespuntes. 2.7.8.
Valencià: Es llegia de manera personal davant de la casa de les persones a les quals es criticava, només el vers que els afectava.
Español: Se leía de forma personal ante la casa de las personas a las cuales se criticaba, sólo el verso que le afectaba.
Valencià: Així mateix, mantenia a ratlla els xiquets que es llançaven a terra a plegar els dolços provinents de les paperades.
Español: Asimismo, mantenía a raya a los niños que se lanzaban al suelo a recoger los dulces provenientes de las paperades.
Valencià: Actualment la figura del Carassa s'ha perdut i no hi ha cap autoritat que regule les danses, i hauria de ser un element a recuperar d'aquest bé immaterial. 2.7.10.
Español: Actualmente la figura del Carassa se ha perdido, no habiendo ninguna autoridad que regule las danzas, siendo un elemento a recuperar de este bien inmaterial. 2.7.10.
Valencià: Si el ballador resultava elegit rei de la dansa qualsevol dia, havia d'afrontar també l'àpat pertinent.
Español: Si el bailador resultaba elegido rey de la danza cualquier día, debía afrontar también el ágape pertinente.
Valencià: Com a exemples de vestits semblants podem mencionar els de Monòver, Novelda, Ibi, el Pinós- La característica local d'aquesta indumentària ve de la mà de la tècnica amb què es tix el faldellí.
Español: Como ejemplos de trajes similares podemos citar los de Monóvar, Novelda, Ibi, Pinoso- La característica local de esta indumentaria viene de la mano de la técnica con la que se teje el refajo.
Valencià: Els anteriors als anys trenta del segle XX estaven confeccionats amb el que els entrevistats han denominat ?tela de manil?.
Español: Los anteriores a los años treinta del siglo XX estaban confeccionados con lo que los entrevistados han denominado ?tela de manil?.
Valencià: Va decidir fer un faldellí per a cada un dels seus fills que li proporcionara la llana necessària.
Español: Decidió hacer un refajo para cada uno de sus hijos que le proporcionaran la lana necesaria.
Valencià: Així mateix, en els últims anys a fi de complir amb la normativa vigent en matèria de seguretat en festes on és comú l'ús de pólvora, s'ha establit un recorregut tancat per a la Nit dels Coets, en què el Rei Moro desfila des de sa casa davall pal·li, però no se li tiren coets fins a arribar a la plaça de l'Ajuntament.
Español: Asimismo, en los últimos años con el fin de cumplir con la normativa vigente en materia de seguridad en fiestas donde es común el uso de pólvora, se ha establecido un recorrido cerrado para la Noche de los Cohetes, en la que el Rey Moro desfila desde su casa bajo palio, pero al que no se le lanzan cohetes hasta llegar a la plaza del Ayuntamiento.
Valencià: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV – Disposició ================= Compartir Compartir Tornar Guardar el document Descarregar les metadades en format XML Sumari del DOGV 8721, del 20-01-2020 (2019/10492) Notificació de la sentència dictada en el judici verbal número 1319/2016.
Español: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV - Disposición ================== Comparte Comparte Volver Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML Sumario DOGV 8721, del 20-01-2020 (2019/10492) Notificación de la sentencia dictada en el juicio verbal número 1319/2016.
Valencià: ------------------------------------------------------------------------ Dades del document Número de DOGV : 8721 Data del DOGV : 20-01-2020 Secció del DOGV : IV.
Español: ------------------------------------------------------------------------- Datos del documento Número DOGV : 8721 Fecha DOGV : 20-01-2020 Sección del DOGV : IV.
Valencià: ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA Número del document : 2019/10492 CVE Data del document Organisme emissor : Jutjat de Primera Instància Número 1 de Castelló de la Plana Tipus de document : Edicte Notificació de la sentència dictada en el judici verbal número 1319/2016.
Español: ADMINISTRACIÓN DE JUSTICIA Número del documento : 2019/10492 CVE Fecha del documento Organismo emisor : Juzgado de Primera Instancia Número 1 de Castellon de la Plana Tipo de documento : Edicto Notificación de la sentencia dictada en el juicio verbal número 1319/2016.
Valencià: En aquest procediment verbal número 1319/2016, seguit a instàncies d'Acrismatic, SL, contra Cristina Georgiana Parvu, s'ha dictat sentència, que, literalment, és com segueix: «Sentència número 171/2019 Castelló, 23 d'octubre de 2019 José Antonio Orea Martínez, magistrat jutge del Jutjat de Primera Instància número 1 de Castelló, he vist aquestes actuacions de judici verbal sobre reclamació de quantitat seguides davant d'aquest jutjat amb el número 1319 de l'any 2016, a instàncies d'Acrismatic, SL, representat pel procurador Rafael Breva Sanchis i assistit per la lletrada Lydia Kristel Legaz, contra Cristina Georgiana Parvu.
Español: En el presente procedimiento verbal número 1319/2016 seguido a instancia de Acrismatic, SL, frente a Cristina Georgiana Parvu, se ha dictado sentencia, cuyo tenor literal es el siguiente: «Sentencia número 171/2019 Castellón, 23 de octubre de 2019 Vistos por José Antonio Orea Martínez, magistrado juez del Juzgado de Primera Instancia número 1 de Castellón los presentes autos de juicio verbal sobre reclamación de cantidad seguidos ante este juzgado bajo el número 1319 del año 2016 a instancia de Acrismatic, SL, representado por el procurador Rafael Breva Sanchis y asistido por el letrado Lydia Kristel Legaz contra Cristina Georgiana Parvu.