gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: L'estudi de detall esmentat té per objecte l'assenyalament d'alineacions i rasants i adaptar les que es van aprovar en el pla parcial i la reordenació de volums d'acord amb les especificacions del pla parcial del sector sense que les modificacions proposades alteren l'edificabilitat de les illes ni disminuïsquen les dotacions previstes en el pla parcial, redactat per l'arquitecte Miguel Ángel Tellols.
Español: El citado estudio de detalle tiene por objeto el señalamiento de alineaciones y rasantes adaptando las que se aprobaron en el plan parcial y la reordenación de volúmenes de acuerdo con las especificaciones del plan parcial del sector sin que las modificaciones propuestas alteren la edificabilidad de las manzanas ni disminuyan las dotaciones previstas en el plan parcial, redactado por el arquitecto Miguel Ángel Tellols.
Valencià: Mitjançant el present anunci es fa constar la possibilitat de consultar en este ajuntament les actuacions derivades de la documentació presentada, i de presentar davant d'ell al·legacions dins del termini d'exposició al públic.
Español: Mediante el presente anuncio se hace constar la posibilidad de consultar en este ayuntamiento las actuaciones derivadas de la documentación presentada, y de presentar ante él alegaciones dentro del plazo de exposición al público.
Valencià: Orpesa, 3 de març de 2006.
Español: Oropesa del Mar, 3 de marzo de 2006.
Valencià: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV – Disposició ================= Compartir Compartir Tornar Guardar el document Descarregar les metadades en format XML Sumari del DOGV 5407, del 14-12-2006 (2006/14065) RESOLUCIÓ de 27 de novembre de 2006, de la Universitat de València, per la qual es nomena Robert Montés Micó, Professor Titular d'Escola Universitària, de l'àrea de coneixement Òptica.
Español: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV - Disposición ================== Comparte Comparte Volver Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML Sumario DOGV 5407, del 14-12-2006 (2006/14065) RESOLUCIÓN de 27 de noviembre de 2006, de la Universitat de València, por la que se nombra a Robert Montés Micó, Profesor Titular de Escuela Universitaria, del área de conocimiento Óptica.
Valencià: --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Dades del document Número de DOGV : 5407 Data del DOGV : 14-12-2006 Secció del DOGV : II.
Español: ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Datos del documento Número DOGV : 5407 Fecha DOGV : 14-12-2006 Sección del DOGV : II.
Valencià: AUTORITATS I PERSONAL - C) NOMENAMENTS, CESSAMENTS, SITUACIONS I INCIDÈNCIES Número del document : 2006/14065 CVE Data del document Organisme emissor : Universitat de València Tipus de document : Resolució RESOLUCIÓ de 27 de novembre de 2006, de la Universitat de València, per la qual es nomena Robert Montés Micó, Professor Titular d'Escola Universitària, de l'àrea de coneixement Òptica.
Español: AUTORIDADES Y PERSONAL - C) NOMBRAMIENTOS, CESES, SITUACIONES E INCIDENCIAS Número del documento : 2006/14065 CVE Fecha del documento Organismo emisor : Universitat de València Tipo de documento : Resolución RESOLUCIÓN de 27 de noviembre de 2006, de la Universitat de València, por la que se nombra a Robert Montés Micó, Profesor Titular de Escuela Universitaria, del área de conocimiento Óptica.
Valencià: [2006/14065] D'acord amb la proposta formulada per la comissió encarregada de jutjar el concurs d'accés convocat per Resolució de la Universitat de València de data 19 de setembre de 2006 (BOE de 2 d'octubre de 2006) per a la provisió de la plaça núm. 5.282 de Professor Titular d'Escola Universitària (concurs núm. 35 / 2006) i una vegada que el concursant proposat ha acreditat que posseeix tots el requisits establerts a la base 9 ª de la convocatòria.
Español: [2006/14065] De conformidad con la propuesta formulada por la Comisión encargada de juzgar el concurso de acceso convocado por Resolución de la Universitat de València de 19 de septiembre de 2006 (BOE de 2 de octubre de 2006) para la provisión de la plaza nº 5282 de Profesor Titular de Escuela Universitaria (concurso núm. 35/2006) y una vez acreditado por el concursante propuesto que reúne los requisitos a que alude la base 9 ª de la convocatoria.
Valencià: Aquest Rectorat, fent ús de les atribucions que li confereix l'article 65 de la Llei Orgànica 6 / 2001 de 21 de desembre, d'Universitats (BOE de 24 de desembre) i altres disposicions que la despleguen, resol nomenar Robert Montés Micó, Professor Titular d'Escola Universitària, de l'àrea de coneixement.
Español: Este Rectorado, en uso de las atribuciones conferidas por el artículo 65 de la Ley Orgánica 6/2001, de 21 de diciembre, de Universidades (BOE de 24 de diciembre) y demás disposiciones que la desarrollan, ha resuelto nombrar a Robert Montés Micó, Profesor Titular de Escuela Universitaria, del área de conocimiento.
Valencià: Òptica.
Español: Óptica.
Valencià: , adscrita al departament Òptica.
Español: , adscrita al Departamento de Óptica.
Valencià: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV – Disposició ================= Compartir Compartir Tornar Guardar el document Descarregar les metadades en format XML Sumari del DOGV 5255, del 10-05-2006 (2006/5373) ACORD de 5 de maig de 2006, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Serra de Quatretonda, en el terme municipal de Quatretonda.
Español: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV - Disposición ================== Comparte Comparte Volver Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML Sumario DOGV 5255, del 10-05-2006 (2006/5373) ACUERDO de 5 de mayo de 2006, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado Serra de Quatretonda, en el término municipal de Quatretonda.
Valencià: ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Dades del document Número de DOGV : 5255 Data del DOGV : 10-05-2006 Secció del DOGV : III.
Español: ---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Datos del documento Número DOGV : 5255 Fecha DOGV : 10-05-2006 Sección del DOGV : III.
Valencià: CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES Número del document : 2006/5373 CVE Data del document : 05-05-2006 Organisme emissor : Conselleria de Territori i Habitatge Tipus de document : Acord Descriptors : * Quatretonda reserva natural municipi legislació ACORD de 5 de maig de 2006, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Serra de Quatretonda, en el terme municipal de Quatretonda.
Español: CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS Número del documento : 2006/5373 CVE Fecha del documento : 05-05-2006 Organismo emisor : Conselleria de Territorio y Vivienda Tipo de documento : Acuerdo Descriptores : * Quatretonda reserva natural municipio legislación ACUERDO de 5 de mayo de 2006, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado Serra de Quatretonda, en el término municipal de Quatretonda.
Valencià: [2006/F5373] El Consell, en la reunió del dia 5 de maig de 2006, va adoptar l'acord següent: L'àmbit territorial del paratge denominat Serra de Quatretonda comprén terrenys que pertanyen al municipi de Quatretonda, en la comarca de la Vall d'Albaida.
Español: [2006/F5373] El Consell, en la reunión del día 5 de mayo de 2006, adoptó el acuerdo siguiente: El ámbito territorial del paraje denominado Serra de Quatretonda comprende terrenos pertenecientes al municipio de Quatretonda, en la comarca de La Vall d'Albaida.
Valencià: La zona proposada, de 1.676,284 hectàrees d'extensió, posseïx mèrits suficients per a la declaració com a Paratge Natural Municipal, ja que reunix valors ecològics, paisatgístics, científics i recreatius que en justifiquen la declaració.
Español: La zona propuesta, de 1.676,284 hectáreas de extensión, posee méritos suficientes para su declaración como Paraje Natural Municipal, reuniendo valores ecológicos, paisajísticos, científicos y recreativos que justifican su declaración como tal.
Valencià: El paratge se situa geogràficament en l'extrem nord-oriental de la serra Grossa, que s'estén des de la Font de la Figuera fins a Pinet al llarg d'uns 60 quilòmetres i que constituïx el límit natural entre les comarques de la Vall d'Albaida i la Costera.
Español: El paraje se sitúa geográficamente en el extremo nororiental de la Serra Grossa, que se extiende desde la Font de la Figuera hasta Pinet a lo largo de unos 60 kilómetros y que constituye el limite natural entre las comarcas de La Vall d'Albaida y La Costera.
Valencià: L'altitud mitjana se situa entre els 400 i els 440 metres sobre el nivell del mar, i arriba a la seua màxima altitud en el denominat Alt de l'Hedra, de 672 metres d'altitud.
Español: La altitud media se sitúa entre los 400 y los 440 metros sobre el nivel del mar, alcanzando su máxima altitud en el denominado Alt de l'Hedra, de 672 metros de altitud.
Valencià: Des del punt de vista tectònic, l'àmbit del paratge se situa en la zona d'interferència entre el domini prebètic i l'ibèric, zona esta caracteritzada per una gran complexitat estructural, no apareixen alineacions tectòniques definides.
Español: Desde el punto de vista tectónico, el ámbito del paraje se sitúa en la zona de interferencia entre el dominio Prebético y el Ibérico, zona ésta caracterizada por una gran complejidad estructural, no apareciendo alineaciones tectónicas definidas.
Valencià: L'estructura que afecta la serra és el sinclinal de Pinet, un plec de direcció NO-SE a N-S, produït per dos grans falles normals.
Español: La estructura que afecta a la sierra es el sinclinal de Pinet, un pliegue de dirección NO-SE a N-S, producido por dos grandes fallas normales.
Valencià: Els materials que conformen la serra corresponen majoritàriament al cretaci superior, i apareixen puntualment en la zona nord-oest del paratge materials del triàsic i del miocé.
Español: Los materiales que conforman la sierra corresponden mayoritariamente al Cretácico Superior, apareciendo puntualmente en la zona noroeste del paraje materiales del Triásico y del Mioceno.
Valencià: Esta predominança de materials calcaris ha permés portar a terme un dels més importants aparells càrstics de les terres valencianes, juntament amb la zona de Barx, Pinet i la Drova.
Español: Esta predominancia de materiales calcáreos ha permitido el desarrollo de uno de los más importantes aparatos kársticos de las tierras valencianas, junto con la zona de Barx, Pinet y La Drova.
Valencià: Este carst és ric en estructures externes com lapiazes, pòlie i dolines, com també en estructures subterrànies com la Cova de l'Aigua i la Cova del Furó i avencs com el conegut Avenc de Quatretonda, de 168 metres de recorregut.
Español: Este karst es rico en estructuras externas como lapiaces, poljés y dolinas, así como en estructuras subterráneas como la Cova de l'Aigua y la Cova del Furó y simas como el conocido Avenc de Quatretonda, de 168 metros de recorrido.
Valencià: La vegetació potencial del paratge s'emmarca dins de la sèrie termomediterrània xativina secasubhumida de la carrasca (Rubio longifoliae-Querceto rotundifoliae sigmetum), que en aquells enclavaments amb suficient profunditat de sòl correspon al carrascar termòfil litoral (Rubio longifoliae-Quercetum rotundifoliae) que representa un bosc dominat per la carrasca (Quercus rotundifolia), davall el qual es troba un estrat format per arbustos i lianes com Rubia peregrina, Osyris quadripartita, Chamaerops humilis, Smilax aspera, Juniperus oxycedrus, Pyllyrea angustifolia, Lonicera implexa o Clematis flammula.
Español: La vegetación potencial del paraje se enmarca dentro de la serie termo-mediterránea setabense seco-subhúmeda de la carrasca (Rubio longifoliae-Querceto rotundifoliae sigmetum), que en aquellos enclaves con suficiente profundidad de suelo corresponde al carrascar termófilo litoral (Rubio longifoliae-Quercetum rotundifoliae) que representa un bosque dominado por la carrasca (Quercus rotundifolia), bajo el cual se encuentra un estrato formado por arbustos y lianas como Rubia peregrina, Osyris quadripartita, Chamaerops humilis, Smilax aspera, Juniperus oxycedrus, Pyllyrea angustifolia, Lonicera implexa o Clematis flammula.
Valencià: Actualment no és possible trobar esta formació en el seu estat original en el paratge, a causa de la degradació patida com a conseqüència dels reiterats incendis i l'explotació humana.
Español: Actualmente no es posible encontrar esta formación en su estado original en el paraje, a causa de la degradación sufrida como consecuencia de los reiterados incendios y la explotación humana.
Valencià: En alguns enclavaments, aprofitant condicions d'ombria, es troben alguns retalls que donen testimoni del que van ser estos boscos, en els quals un estrat arbori, més o menys dominat per carrasques, s'alterna amb els pins (Pinus halepensis) i on entren espècies més pròpies de zones obertes, com Pistacia lentiscus i Rhamnus alaternus.
Español: En algunos enclaves, aprovechando condiciones de umbría, se encuentran algunos retazos que dan testimonio de lo que fueron estos bosques, en los cuales un estrato arbóreo, más o menos dominado por carrascas, se alterna con los pinos (Pinus halepensis) y donde entran especies más propias de zonas abiertas, como Pistacia lentiscus y Rhamnus alaternus.
Valencià: La major part de l'àmbit del paratge en l'actualitat es troba ocupada per formacions de matoll, corresponent a les etapes de regressió dels esmentats boscos climàcics.
Español: La mayor parte del ámbito del paraje en la actualidad se halla ocupada por formaciones de matorral, correspondiente a las etapas de regresión de los citados bosques climácicos.
Valencià: Així trobem àmplies zones ocupades per formacions de coscollar amb llentiscle, format per espècies com Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Schoenus nigricans, Genista hispanica i Anthyllis onobrychiodes.
Español: Así encontramos amplias zonas ocupadas por formaciones de coscojar con lentisco, formado por especies como Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Schoenus nigricans, Genista hispanica y Anthyllis onobrychiodes.
Valencià: Però les formacions més esteses actualment, generades per la degradació dels enzinars i coscollars, és el matoll de romer i bruc amb pebrella (Helianthemo cinerei-Thymetum piperellae), comunitat molt rica en espècies com: Helianthemum cinereum subsp.
Español: Pero las formaciones más extendidas actualmente, generadas por la degradación de los encinares y coscojares, es el matorral de romero y brezo con pebrella (Helianthemo cinerei-Thymetum piperellae), comunidad muy rica en especies como: Helianthemum cinereum subsp.
Valencià: El pi blanc (Pinus halepensis) forma un cobricel arbori clar sobre estos matolls.
Español: El pino carrasco (Pinus halepensis) forma un dosel arbóreo claro sobre estos matorrales.
Valencià: En aquelles zones del paratge en què els sòls són descarbonatats i arenosos es desenrotlla una comunitat peculiar de gran interés corresponent a l'aliança Ericetum scopario-arborae (Hàbitat Prioritari, Codi Natura 2000: 4030, segons la Directiva 92/43/CEE, Directiva d'Hàbitats) i que inclou espècies tan rellevants com Lavandula stoechas, Cistus crispus, Erica scoparia subsp.
Español: En aquellas zonas del paraje en las que los suelos son descarbonatados y arenosos se desarrolla una comunidad peculiar de gran interés correspondiente a la alianza Ericetum scopario-arborae (Hábitat Prioritario, Código Natura 2000: 4030, según la Directiva 92/43/CEE, Directiva de Hábitats) y que incluye especies tan relevantes como Lavandula stoechas, Cistus crispus, Erica scoparia subsp.
Valencià: El pinastre (Pinus pinaster) sol formar l'estrat arbori d'estes zones.
Español: El pino rodeno (Pinus pinaster) suele formar el estrato arbóreo de estas zonas.
Valencià: Cal destacar que algunes de les espècies esmentades són endèmiques exclusivament del territori valencià i de gran interés, per tant, per a la seua conservació.
Español: Cabe destacar que algunas de las especies citadas son endémicas exclusivamente del territorio valenciano y de gran interés, por tanto, para su conservación.
Valencià: Concretament el paratge alberga els següents endemismes exclusius valencians: Antirrhinum valentinum subsp.
Español: Concretamente el paraje alberga los siguientes endemismos exclusivos valencianos: Antirrhinum valentinum subsp.
Valencià: A més el paratge alberga gran nombre d'altres endemismes de distribució quasi exclusiva de les terres valencianes o d'àrea molt restringida i d'endemismes ibèrics de distribució més àmplia.
Español: Además el paraje alberga gran número de otros endemismos de distribución casi exclusiva de las tierras valencianas o de área muy restringida y de endemismos ibéricos de distribución más amplia.
Valencià: La fauna que és possible trobar a la serra de Quatretonda és de gran riquesa i varietat.
Español: La fauna que es posible encontrar a la Serra de Quatretonda es de gran riqueza y variedad.
Valencià: A més d'una gran varietat d'invertebrats, trobem gran varietat de vertebrats, propis dels diferents hàbitats existents en el paratge.
Español: Además de una gran variedad de invertebrados, encontramos gran variedad de vertebrados, propios de los diferentes hábitats existentes en el paraje.
Valencià: Així en les formacions arbustives de matolls i coscollars apareixen amfibis com Bufo bufo i Bufo calamita.
Español: Así en las formaciones arbustivas de matorrales y coscojares aparecen anfibios como Bufo bufo y Bufo calamita.
Valencià: Estan ben representats els rèptils, amb espècies com Chalcides bedriagai, Coluber hippocrepis, Coronella girondica, Elaphe scalaris, Malpolon monspessulanus, Psammodromus algirus i Vipera latasti.
Español: Están bien representados los reptiles, con especies como Chalcides bedriagai, Coluber hippocrepis, Coronella girondica, Elaphe scalaris, Malpolon monspessulanus, Psammodromus algirus i Vipera latasti.
Valencià: En les zones pròximes als cultius apareix Lacerta lepida.
Español: En las zonas cercanas a los cultivos aparece Lacerta lepida.
Valencià: Les aus estan representades per espècies com Alectoris rufa, Athene noctua, Caprimulgus ruficollis, Galerida teklae, Lanius senator, Saxicola torquata, Sylvia melanocephala i Sylvia undata.
Español: Las aves están representadas por especies como Alectoris rufa, Athene noctua, Caprimulgus ruficollis, Galerida teklae, Lanius senator, Saxicola torquata, Sylvia melanocephala i Sylvia undata.
Valencià: Entre el grup dels mamífers trobem Sus scrofa, Elyomis quercinus, Erinaceus europaeus, Crocidura russula, Oryctolagus cuniculus i Vulpes vulpes.
Español: Entre el grupo de los mamíferos encontramos Sus scrofa, Elyomis quercinus, Erinaceus europaeus, Crocidura russula, Oryctolagus cuniculus i Vulpes vulpes.
Valencià: En les pinedes i en les zones on el bosc climàcic de carrasca comença a restablir-se poden trobar-se també algunes de les espècies abans citades.
Español: En los pinares y en las zonas donde el bosque climácico de carrasca empieza a restablecerse pueden encontrarse también algunas de las especies antes citadas.
Valencià: A més d'estes, entre les aus que apareixen específicament en este ambient cal destacar la presència d'Aegithalus caudatus, Coccothraustes coccothraustes, Picus viridis, Fringilla coelebs, Columba palumbus, Circaetus gallicus, Phylloscopus trochilus, Oriolus oriolus, Cuculus canorus, Erithacus rubecola, Certhia brachydactyla, Jynx torquilla, Loxia curvirrostra, Parus ater, Parus major, Parus cristatus, Regulus ignicapillus, Streptopelia turtur, Strix aluco, Turdus philomelos, Turdus torquatus, Turdus viscivorus i Turdus merula.
Español: Además de estas, entre las aves que aparecen específicamente en este ambiente cabe destacar la presencia de Aegithalus caudatus, Coccothraustes coccothraustes, Picus viridis, Fringi-lla coelebs, Columba palumbus, Circaetus gallicus, Phylloscopus trochilus, Oriolus oriolus, Cuculus canorus, Erit-hacus rubecola, Certhia brachydactyla, Jynx torquilla, Loxia curvirrostra, Parus ater, Parus major, Parus cristatus, Regulus ignicapillus, Streptopelia turtur, Strix aluco, Turdus philomelos, Turdus torquatus, Turdus viscivorus i Turdus merula.
Valencià: Entre els mamífers es troben espècies com Genetta genetta, Mus spretus, Meles meles, Apodemus sylvaticus, Rattus rattus i Martes foina.
Español: Entre los mamíferos se encuentran especies como Genetta genetta, Mus spretus, Meles meles, Apodemus sylvaticus, Rattus rattus i Martes foina.
Valencià: En els penya-segats i parets rocoses dels barrancs es poden albirar aus com Monticola solitarius, Falco tinnunculus, Oenanthe leucura, Emberiza cia, Ptyonoprogne rupestris, Hieraetus fasciatus i Bubo bubo.
Español: En los acantilados y paredes rocosas de los barrancos se pueden avistar aves como Monticola solitarius, Falco tinnunculus, Oenanthe leucura, Emberiza cia, Ptyonoprogne rupestris, Hieraetus fasciatus i Bubo bubo.
Valencià: En les tolles temporals que es formen en el llit dels barrancs apareix també Alytes obstetricans.
Español: En las charcas temporales que se forman en el lecho de los barrancos aparece también Alytes obstetricans.
Valencià: Entre els mamífers destaca el gat salvatge (Felis sylvestris), que apareix en llocs de difícil accés i ocult entre la vegetació.
Español: Entre los mamíferos destaca el gato montés (Felis sylvestris), que aparece en lugares de difícil acceso y oculto entre la vegetación.
Valencià: Finalment, cal destacar la presència en les coves d'interessants espècies de quiròpters com Rhinolophus ferrumequinum i Miniopterus schreibersi.
Español: Finalmente, cabe destacar la presencia en las cuevas de interesantes especies de quirópteros como Rhinolophus ferrumequinum y Miniopterus schreibersi.
Valencià: La serra de Quatretonda, amb la seua orografia abrupta, on s'alternen les llomes, els penya-segats i els barrancs, constituïx un entorn paisatgístic de gran bellesa i valor.
Español: La Serra de Quatretonda, con su orografía abrupta, donde se alternan las lomas, los acantilados y los barrancos, constituye un entorno paisajístico de gran belleza y valor.
Valencià: Cal afegir a més el resultat dels processos càrstics que han donat lloc a multitud de coves, avencs, surgències i dolines.
Español: Cabe añadir además el resultado de los procesos cársticos que han dado lugar a multitud de cuevas, simas, surgencias y dolinas.
Valencià: Elements paisatgístics com el Buscarró, la Penya de la Mola, el Xim, els Escudellers, el Castell de Quirella o el Frare del Barranc Fondo, constituïxen fites paisatgístiques de referència, tant per als habitants com per als visitants d'estes terres.
Español: Elementos paisajísticos como el Buscarró, la Penya de la Mola, el Xim, els Escudellers, el Castell de Quirella o el Frare del Barranc Fondo, constituyen hitos paisajísticos de referencia, tanto para los habitantes como para los visitantes de estas tierras.
Valencià: Finalment, pel que fa als elements de patrimoni cultural, destaca l'abundant presència de construccions en pedra seca, com marges, pletes o cases de camp com la casa del Barranc de l'Aigua i la casa de la Bastida.
Español: Finalmente, en lo que respecta a los elementos de patrimonio cultural, destaca la abundante presencia de construcciones en piedra seca, como márgenes, majadas o casas de campo como la casa del Barranc de l'Aigua y la casa de la Bastida.