gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: València, 26 de setembre de 2014 El president de la Generalitat, ALBERTO FABRA PART La consellera d'Educació, Cultura i Esport, MARÍA JOSÉ CATALÁ VERDET ANNEX Exposició de motius La Torre de les Maçanes té entre les seues tradicions el ritual denominat del Pa beneit, supervivència d'ofrenes paganes amb el pas del temps cristianitzades i ofrenades en honor a sant Gregori, bisbe d'Òstia, el patronatge del qual en la població es remunta a l'any 1658.
Español: Valencia, 26 de septiembre de 2014 El president de la Generalitat, ALBERTO FABRA PART La consellera de Educación, Cultura y Deporte, MARÍA JOSÉ CATALÁ VERDET ANEXO Exposición de motivos Torremanzanas cuenta entre sus tradiciones con el ritual denominado del Pa beneit, supervivencia de ofrendas paganas, con el paso del tiempo cristianizadas y ofrendada en honor a san Gregorio, obispo de Ostia, cuyo patronazgo en la población se remonta al año 1658.
Valencià: El pa beneit constituïx encara, a més del que pròpiament conforma o comporta el seu simbolisme o tradició religiosa, un majestuós ritual on la principal protagonista és la dona en el moment de la iniciació o consideració com a tal.
Español: El pa beneit constituye aún, además de lo que propiamente conforma o lleva consigo su simbolismo o tradición religiosa, un majestuoso ritual donde la principal protagonista es la mujer en el momento de su iniciación o consideración como tal.
Valencià: Dins de les festes de pans místics a Espanya, el ritual del Pa Beneit de la Torre de les Maçanes té un lloc destacat, ja que és la tradició més antiga que atresora la província d'Alacant i una de les poques manifestacions que queden, en el conjunt de l'estat espanyol, d'aquells rituals medievals d'ofrenes de pans místics, junt amb les de Massalió a Terol, San Pedro Manrique a Sòria, Escatrón a Saragossa o Santo Domingo de la Calzada a Logronyo.
Español: Dentro de las fiestas de panes místicos en España, el ritual del Pa Beneit de Torremanzanas tiene un lugar destacado, siendo la más antigua tradición que atesora la provincia de Alicante y una de las pocas manifestaciones que quedan, en el conjunto del Estado español, de aquellos rituales medievales de ofrendas de panes místicos, junto con Mazaleón en Teruel, San Pedro Manrique en Soria, Escatrón en Zaragoza o Santo Domingo de la Calzada en Logroño.
Valencià: És un exemple modèlic de la supervivència, a través del temps i quasi sense mistificacions, d'un ritual agrari que té les arrels en l'època prehistòrica i ha arribat als nostres dies cristianitzat en certs aspectes formals.
Español: Es un ejemplo modélico de la supervivencia, a través del tiempo y casi sin mistificaciones, de un ritual agrario que, hundiendo sus raíces en época prehistórica, ha llegado a nuestros días cristianizado en ciertos aspectos formales.
Valencià: En el seu conjunt, és una de les més rares i escasses mostres de pervivència en les nostres terres d'un antic ritual agrari.
Español: En su conjunto es una de las más raras y escasas muestras de pervivencia en nuestras tierras de un antiguo ritual agrario.
Valencià: Hi destaquen la clara relació amb un ritual purificat a través de l'aigua; la mateixa ofrena ?la base de la qual és el cereal?, amb abundants paralelismes en la Grècia antiga, on apareix com una ofrena a divinitats i el consum de la qual assegura la comunió dels hòmens amb la divinitat.
Español: Destaca la clara relación con un ritual purificado a través del agua, la misma ofrenda ?cuya base es el cereal?, con abundantes paralelos en la Grecia antigua, donde aparece como ofrenda a divinidades y cuyo consumo asegura la comunión de los hombres con la divinidad.
Valencià: També les donzelles portadores de les ofrenes, que es corresponen amb tants grups de donzelles de l'antiguitat precristiana, la característica de les quals era la iniciació i, conseqüentment, el pas a la consideració de dona a través de l'acte mateix de l'ofrena, amb un sentit que és doble: el de l'ofrena material i el d'elles mateixes, que, a través de l'acte, són presentades davant de la societat.
Español: También las doncellas portadoras de la ofrendas, correspondiéndose con tantos grupos de doncellas de la antigüedad precristiana, cuya característica era la de su iniciación y, consecuentemente, su paso a la consideración de mujer a través del acto mismo de la ofrenda, cuyo sentido debe ser doble: el de la ofrenda material y el de ellas mismas que a través del acto son presentadas ante la sociedad.
Valencià: Finalment, no ha d'oblidar-se la cristianització, ja que esta festa respon a un patró modèlic.
Español: Por último, no debe olvidarse su cristianización, ya que esta fiesta responde a un patrón modélico.
Valencià: La Torre de les Maçanes festeja el seu patró, sant que té, entre les seues atribucions, la de combatre les plagues de llagosta; òbviament i sense negar la historicitat de la seua figura i actuacions, estes ens recorden les d'aquells herois agraris que en el món precristià van complir unes comeses semblants en benefici de la comunitat.
Español: Torremanzanas festeja a su patrón, santo que, entre sus atribuciones, figura la de combatir las plagas de langosta; obviamente y sin negar la historicidad de su figura y actuaciones, estas nos recuerdan a las de aquellos héroes agrarios que en el mundo precristiano cumplieron similares cometidos en beneficio de la comunidad.
Valencià: Amb tot el que s'ha dit, a més, estem davant d'una manifestació de pietat i amor a les seues tradicions que honra un poble, la Torre de les Maçanes, i mereix, per si mateixa, tot respecte i admiració.
Español: Con todo lo dicho, además, estamos ante una manifestación de piedad y amor a sus tradiciones que honra a un pueblo, Torremanzanas, y merece, en sí y por sí misma, todo respeto y admiración.
Valencià: Dades sobre el bé objecte de la declaració 2.1.
Español: Datos sobre el Bien objeto de la declaración 2.1.
Valencià: Denominació: el ritual del Pa Beneit. 2.2.
Español: Denominación: el ritual del Pa Beneit. 2.2.
Valencià: Localitat: la Torre de les Maçanes. 2.3.
Español: Localidad: Torremanzanas. 2.3.
Valencià: Data de realització: 9 de maig, festa del patró, sant Gregori d'Òstia. 2.4.
Español: Fecha de realización: 9 de mayo, fiesta del patrón, san Gregorio Ostiense. 2.4.
Valencià: Protagonistes.
Español: Protagonistas.
Valencià: El llumener major Es tracta de la figura referencial de la festa per excelència.
Español: El llumener major Se trata de la figura referencial de la fiesta por excelencia.
Valencià: Pot ser qualsevol home o dona que siga cap de la seua família o casa, o una persona nascuda a la Torre de les Maçanes o que, per raons familiars, estiga vinculada estretament al poble.
Español: Puede ser cualquier hombre o mujer que sea cabeza de su familia o casa, o persona nacida en Torremanzanas o que, por razones familiares, esté vinculado estrechamente al pueblo.
Valencià: Tradicionalment, este càrrec elegirà la persona que el succeirà l'any següent.
Español: Tradicionalmente, este cargo elegirá a quien le sucederá al año siguiente.
Valencià: En algunes ocasions i per circumstàncies diverses, s'ha elegit el fester major des d'altres àmbits i amb altres criteris.
Español: En algunas ocasiones y por circunstancias diversas, se ha elegido al fester major desde otros ámbitos y con otros criterios.
Valencià: També pot succeir que alguna persona voluntàriament vullga exercir el càrrec i es presente davant del llumener major per a fer-li la proposta.
Español: También puede suceder que alguna persona voluntariamente quiera ostentar el cargo y se presente ante el llumener major para hacerle la propuesta.
Valencià: Pot donar-se el cas que siga la mateixa comissió de festes la que elegisca el fester major, cosa que succeïx quan este renuncia al seu càrrec per determinades raons de pes, com per la defunció d'un familiar o problemes familiars o personals greus.
Español: Puede darse el caso que sea la propia comisión de fiestas la que elija el fester major; esto sucede cuando este renuncia al cargo por determinadas razones de peso, como por defunción de algún familiar o problemas familiares o personales graves.
Valencià: És el responsable directe i el cap dels llumeners, i té com a funció principal i immediata respectar, portar a terme i perpetuar les tradicions religioses i el culte popular a sant Gregori.
Español: Es el responsable directo y cabeza de los llumeners, teniendo como función principal e inmediata respetar, llevar a término y perpetuar las tradiciones religiosas y el culto popular a san Gregorio.
Valencià: Procurarà que cada any sant Gregori reba l'ofrena del Pa Beneit en nom de tot el poble, segons la forma que consagra la tradició, proveint del pa per a beneir i repartir una vegada acabada l'Eucaristia al patró i respectant les tradicions que formen part del nucli de la festa de sant Gregori.
Español: Procurará que cada año san Gregorio reciba la ofrenda del Pa Beneit en nombre de todo el pueblo, según la forma que consagra la tradición, proveyendo el pan para bendecir y repartir acabada la Eucaristía al patrón y respetando las tradiciones que forman parte del núcleo de la fiesta de san Gregorio.
Valencià: També s'encarregarà de presidir i de representar la comissió anual de festes, gestionar i donar compte de l'àmbit econòmic de la festa, i organitzar i programar els actes lúdics i festius.
Español: También se encarga de presidir y representar a la comisión anual de fiestas, gestionar y dar cuenta del ámbito económico de la fiesta, y organizar y programar los actos lúdicos y festivos.
Valencià: Llumeners Pot ser llumener tota aquella persona que complisca els mateixos requisits de tradició abans esmentats per al llumener major, i és triat per insaculació.
Español: Llumeners Puede ser llumener toda aquella persona que cumpla los mismos requisitos de tradición antes apuntados para el llumener major, y su elección es por insaculación.
Valencià: Fan, o manen fer almenys, un Pa Beneit, elegixen una o diverses clavariesses i adornen el pa amb els elements que marca la secular tradició, porten el pa beneit fins a l'església i l'oferixen a sant Gregori.
Español: Hacen, o mandan hacer al menos, un pa beneit, escogen una o diversas clavariesses y adornan el pan con los elementos que marca la secular tradición, llevan el pa beneit hasta la iglesia y lo ofrecen a san Gregorio.
Valencià: Contribuïxen econòmicament al manteniment del culte al patró i dels actes festius, porten les andes del sant en la processó i iluminen amb ciris el seu recorregut.
Español: Contribuyen económicamente al sostenimiento del culto al patrón y de los actos festivos, llevan las andas del santo en la procesión e iluminan con cirios el recorrido de esta.
Valencià: Faciliten els músics i cantors necessaris per al cant dels gojos segons el model tradicional.
Español: Facilitan los músicos y cantores necesarios para el canto de los gozos según el modelo tradicional.
Valencià: Mantenen amb fidelitat els elements tradicionals de les festes, adornen o guarnixen els carrers del poble per a les festes, retiren els elements d'adorn una vegada acabades les festes i organitzen els actes festius.
Español: Mantienen con fidelidad los elementos tradicionales de las fiestas, adornan o guarnecen las calles del pueblo para las fiestas, quitan los elementos de adorno acabadas las mismas y organizan los actos festivos.
Valencià: Clavariessa major i clavariesses Les clavariesses de sant Gregori han de ser elegides pels membres de la Lluminària entre les xiques fadrines de la comunitat.
Español: Clavariessa major y clavariesses Las clavariesses de san Gregorio deben ser escogidas por los miembros de la Lluminària de entre las chicas solteras de la comunidad.
Valencià: Elles oferiran el sacrifici del seu esforç portant sobre el cap el pa beneit, en nom de tot el poble, com a representació de la puresa de les intencions dels fidels, més que de la puresa o virginitat físiques.
Español: Ellas ofrecerán el sacrificio de su esfuerzo llevando sobre su cabeza el pa beneit, en nombre de todo el pueblo, representando la pureza de las intenciones de los fieles, más que la pureza o virginidad físicas.
Valencià: El nom tradicional és el de clavariesses; cada una és elegida per un llumener, i cada llumener pot elegir una o més clavariesses, depenent del nombre de pans que vullga oferir.
Español: El nombre tradicional es el de clavariesses; cada una es elegida por un llumener, y cada uno de estos puede escoger una o más clavariesses, dependiendo del número de panes que quiera ofrecer.
Valencià: La clavariessa elegida pel llumener major es convertix en clavariessa major, i ella és qui obri la desfilada del Pa Beneit.
Español: La clavariessa elegida por el llumener major se convierte en clavariessa major, y ella es quien abre el desfile del pa beneit.
Valencià: El pa que ella porta serà el primer que arreplegaran els músics, i ella serà la primera en la fila del pa beneit.
Español: El pan que ella lleva será el primero que recogerán los músicos, y ella será la primera en la fila del pa beneit.
Valencià: La resta de clavariesses se solen colocar segons l'orde establit en l'arreplega de pans.
Español: El resto de clavariesses se suelen colocar según el orden establecido en la recogida de panes.
Valencià: El seu paper és insubstituïble per a l'ofrena del pa beneit, i són elles i els seus acompanyants, junt amb els llumeners, les que faran el repartiment del pa una vegada acabada la celebració eucarística.
Español: Su papel es insustituible para la ofrenda del pa beneit, y son ellas y sus acompañantes, junto con los llumeners, las que harán el reparto del pan acabada la celebración eucarística.
Valencià: La tradició secular mana que la clavariessa siga fadrina, familiar del llumener (criteri secundari), del poble i que tinga una edat superior als 12 anys.
Español: La tradición secular manda que la clavariessa sea soltera, familiar del llumener (criterio secundario), del pueblo y de edad superior a los 12 años.
Valencià: Custodis o acompanyants Triats per la clavariessa, són xics jóvens, amics, el nóvio o parents.
Español: Custodios o acompañantes Elegidos por la clavariessa, son chicos jóvenes, amigos, novio o parientes.
Valencià: En este punt la tradició és molt flexible.
Español: En este punto la tradición es muy flexible.
Valencià: Així mateix, hi ha llibertat per al nombre d'acompanyants triats, que podrà variar entre quatre i u, però no convé, ni és respectuós, que l'acompanyant siga el mateix llumener.
Español: Asimismo hay libertad para el número de acompañantes que se quiera escoger; este podrá variar entre cuatro y uno, pero no conviene, ni es respetuoso, que el acompañante sea el mismo llumener.
Valencià: S'ha d'acompanyar en tot moment que la clavariessa ho demane, en els actes oficials del Pa Beneit i en els recorreguts que queden fora de l'itinerari tradicional de la desfilada: des de la casa de la clavariessa fins al lloc on arranca la desfilada i d'ací a l'església, en els recorreguts de tornada, etcètera. 2.5.
Español: Se debe acompañar en todo momento que la clavariessa lo pida, en los actos oficiales del Pa Beneit y en los recorridos que queden fuera del itinerario tradicional del desfile: desde la casa de la clavariessa hasta al lugar donde arranca el desfile y desde aquí a la iglesia, en los recorridos de vuelta, etcétera. 2.5.
Valencià: Per l'oració i la seua vida santa, va obtindre el deslliurament d'una duríssima plaga de llagostes a les terres que limitaven amb Logronyo, i per a això l'invoquen els llauradors d'una manera especial contra la llagosta.
Español: Por la oración y su vida santa, obtuvo la liberación de una durísima plaga de langostas en las tierras que limitaban con Logroño, y para eso le invocan los labradores de una manera especial contra la langosta.
Valencià: Des de 1754, almenys, el seu culte s'havia arribat per tot Navarra, i després també per diverses regions de la península.
Español: Desde 1754, al menos, su culto ya alcanzó toda Navarra, extendiéndose también por diversas regiones de la península.
Valencià: El reliquiari del cap va ser portat, a petició del rei Ferran VI, per Aragó, Valencia, Múrcia, Andalusia, Extremadura i la Manxa (1756).
Español: El relicario de la cabeza fue llevado, a petición del rey Fernando VI, por Aragón, Valencia, Murcia, Andalucía, Extremadura y La Mancha (1756).
Valencià: En l'actualitat continua visitant els pobles de Navarra i d'altres llocs per a beneir els seus camps i alliberar-los de les plagues.
Español: En la actualidad continua visitando los pueblos de Navarra y de otros lugares para bendecir sus campos y librarlos de las plagas.
Valencià: Les diferents plagues que assolen els camps al llarg dels segles fan que els llauradors dels regnes cristians acudisquen al sant per a demanar la seua protecció i intercessió.
Español: Las diferentes plagas que asolan los campos a lo largo de los siglos hacen que los labradores de los reinos cristianos acudan al santo para pedir su protección e intercesión.
Valencià: Hi ha prou documentació per a relacionar estos fets amb l'aparició i el creixement de la devoció al sant en les nostres comarques, i hi ha constància documental del seu patrocini en els segles xvii i xviii.
Español: Hay documentación suficiente para relacionar estos hechos con la aparición y desarrollo de la devoción al santo en nuestras comarcas, existiendo constancia documental de su patrocinio en los siglos XVII y XVIII.
Valencià: A la figura del sant s'hi associa des de temps immemorial el ritual del Pa beneit.
Español: A la figura del santo se asocia desde tiempo inmemorial el ritual del Pa Beneit.
Valencià: Es tracta d'un ritu que agraïx al sant la seua protecció contra les amenaces del camp en general, i de les collites en particular.
Español: Se trata de un rito que agradece al santo su protección contra las amenazas del campo en general, y de las cosechas en particular.
Valencià: Els pans votius oferits al sant cada any són un memorial dels esdeveniments històrics repetits de plagues de llagosta i altres animals danyosos per a la sembra.
Español: Los panes votivos ofrecidos al santo cada año son un memorial de los acontecimientos históricos repetidos de plagas de langosta y otros animales dañinos para la siembra.
Valencià: En el cas d'algunes d'aquelles plagues, la documentació és prou explícita i relaciona les plagues de llagosta amb la figura del sant i amb les festes majors.
Español: En el caso de algunas de aquellas plagas, la documentación es bastante explícita relacionando las plagas de langosta con la figura del santo y con las fiestas mayores.
Valencià: És difícil determinar històricament l'origen del ritual del Pa beneit i concretar les dades històriques respecte a dates i descripcions.
Español: Es difícil determinar históricamente el origen del ritual del Pa Beneit y concretar los datos históricos respecto a fechas y descripciones.
Valencià: És pràcticament impossible trobar vestigis i documents que reconeguen la vinculació d'este ritual amb algun ritu semblant d'origen precristià.
Español: Es prácticamente imposible encontrar vestigios y documentos que reconozcan la vinculación de este ritual con algún rito parecido de origen precristiano.
Valencià: Des de molt antic hi ha la constància documental d'una forma de manteniment del culte a diferents imatges a la parròquia de la Torre de les Maçanes anomenada lluminàries.
Español: Desde muy antiguo hay la constancia documental de una forma de mantenimiento del culto de diferentes imágenes en la parroquia de Torremanzanas llamada lluminàries.
Valencià: Este colectiu, que té la funció de pagar els gastos del culte a un sant, rep el nom de Lluminària, nom que fa clara referència al pagament de les llums (ciris) que havien de cremar a l'altar del sant durant tot l'any.
Español: Este colectivo, que tiene la función de pagar los gastos del culto de un santo, recibe el nombre de Lluminària, haciendo clara referencia su nombre al pago de las luces (cirios) que debían quemar en el altar del santo durante todo el año.
Valencià: Estos ciris es convertien, així, en el signe visible de la devoció continuada i del culte ininterromput al sant, en el nostre cas sant Gregori.
Español: Estos cirios se convertían, así, en el signo visible de la devoción continuada y del culto ininterrumpido al santo, en este caso a San Gregorio.
Valencià: El fet històric de l'atribució popular al sant que deslliura el poble de les plagues de llagosta acaba materialitzant-se en una celebració anual commemorativa: la festa de Sant Gregori o del Pa Beneit.
Español: El hecho histórico de la atribución popular al santo que libera al pueblo de las plagas de langosta acaba materializándose en una celebración anual conmemorativa: la fiesta de san Gregorio o del pa beneit.
Valencià: Consistix en un senzill ritual ancestral amb referència als béns del camp, al sant, a la seua acció alliberadora i salvífica, a la identificació dels habitants amb les seues tradicions.
Español: Consiste en un sencillo ritual ancestral con referencia a los bienes del campo, al santo, a su acción liberadora y salvífica, a la identificación de los habitantes con sus tradiciones.
Valencià: El fet en si de l'existència d'este ritual a la Torre de les Maçanes actua com a element identificador de la tradició més genuïna d'este poble. 2.6.
Español: El hecho en sí de la existencia de este ritual en Torremanzanas actúa como elemento identificador de la tradición más genuina de este pueblo. 2.6.
Valencià: Organització de la festa.
Español: Organización de la fiesta.
Valencià: Els preparatius El ritual té lloc cada 9 de maig, però requerix preparar tots els seus elements prèviament, activitat que es concentra en les vespres de la festa.
Español: Los preparativos El ritual se desarrolla cada 9 de mayo, pero requiere preparar todos sus elementos previamente, actividad que se concentra en las vísperas de la fiesta.
Valencià: Elements destacables.
Español: Elementos destacables.
Valencià: Els llumeners acudixen a les muntanyes del poble a arreplegar sàlvia, herba aromàtica, per a estendre-la pel terra del temple parroquial.
Español: Los llumeners acuden a las montañas del pueblo a recoger salvia, hierba aromática, para extenderla por el suelo del templo parroquial.
Valencià: Este element és fonamental per a entendre la centralitat del temple parroquial en la festa.
Español: Este elemento es fundamental para entender la centralidad del templo parroquial en la fiesta.
Valencià: La sàlvia perfumarà el temple (com una estora) fins que acaben les festes.
Español: La salvia perfumará el templo (como una alfombra) hasta que acaben las fiestas.
Valencià: S'adorna el temple amb tota la solemnitat possible i es preparen els altres elements del ritual: els cavallets que sostindran els pans durant la missa, el reliquiari del sant, la gerra d'aigua beneïda, les botiges, les cistelles per al pa que es repartix i les andes amb la imatge del patró.
Español: Se adorna el templo con toda la solemnidad posible y se preparan los otros elementos del ritual: los caballetes que sostendrán los panes durante la misa, el relicario del santo, el ánfora de agua bendita, los botijos, los cestos para el pan que se reparte y las andas con la imagen del patrón.
Valencià: Els pans s'elaboren en les cases dels llumeners o en els obradors dels forns del poble.
Español: Los panes se elaboran en las casas de los llumeners o en los obradores de los hornos del pueblo.
Valencià: Es tracta d'uns pans circulars dolços d'uns 4 a 6 kg elaborats amb ous, farina, sucre, rent, oli d'oliva i aigua, i adornats, en un primer moment, amb una capa de sucre que cobrix la part superior.
Español: Se trata de unos panes circulares dulces de unos 4 a 6 kg elaborados con huevos, harina, azúcar, levadura, aceite de oliva y agua, y adornados, en un primer momento, con una capa de azúcar que cubre la parte superior.
Valencià: En la casa des d'on eixirà per a la desfilada es preparen els elements de la roba del pa i la resta d'estris: platera (plat de ceràmica o metall) i capçana (coixinet confeccionat amb colors vius).
Español: En la casa desde donde saldrá para el desfile se preparan los elementos de la roba del pa y el resto de efectos: platera (plato de cerámica o metal) y capçana (pequeña almohadilla confeccionada en vivos colores).