gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Aquests són el grup d'amics del Rei i la Reina.
Español: Estos son el grupo de amigos del Rey y la Reina.
Valencià: La dolçaina i el tabalet marquen el ritme, i a manera d'albades van succeint-se les tonades.
Español: La dulzaina y el tamboril marcan el ritmo, y a modo de albades van sucediéndose las tonadillas.
Valencià: En aquestes s'exalten la feminitat i la bellesa de la dona, i es repeteixen tots els anys, mentre que altres es dediquen especialment als reis de l'any.
Español: En ellas se exalta la feminidad y la belleza de la mujer, repitiéndose todos los años, mientras que otras se dedican especialmente a los reyes del año.
Valencià: Per a això porta un vestit especial, normalment a base de cuiro o teles ignífugues, i la cara, mans i peus ben protegits.
Español: Para esto viste un traje especial, normalmente a base de cuero o telas ignífugas, y con la cara, manos y pies bien protegidos.
Valencià: A la porta està preparat el pal·li que portaran els danseros, davall del qual desfilarà el Rei per tot el recorregut, que el porta pel barri històric i per les avingudes principals.
Español: En la puerta está preparado el palio que llevarán los danseros, bajo el que desfilará el Rey por todo el recorrido, que le lleva por el casco histórico y por las avenidas principales.
Valencià: En arribar els acompanyants i danseros cremen el pal·li amb coets fins que es forma una foguera, i es dona per finalitzada la funció del Rei i la seua cort fins que arribe la dansa.
Español: Al llegar los acompañantes y danseros queman el palio con cohetes hasta que se forma una hoguera, dando por finalizada la función del Rey y su corte hasta que llegue la danza.
Valencià: Els danseros han de pujar als balcons de la plaça de l'Ajuntament a penjar els rastres de taronges a manera de collars, i ho han de fer mentre un muntó de gent aprovisionada amb dotzenes de coets espera per a rebre'ls.
Español: Los danseros deben subir a los balcones de la plaza del Ayuntamiento a colgar las ristras de naranjas a modo de collares, y lo deben hacer mientras un montón de gente aprovisionada con docenas de cohetes los espera para recibirlos.
Valencià: Els danseros es llancen ràpids cap als balcons amb les taronges penjant del coll i mentre uns s'enfilen uns altres els espenten perquè arriben abans a l'objectiu.
Español: Los danseros se lanzan rápidos hacia los balcones con las naranjas colgando del cuello y mientras unos trepan otros los empujan para que lleguen antes al objetivo.
Valencià: Quan ja s'han col·locat tots els rastres els danseros fan el crit de guerra: «danseeeeeeros!».
Español: Cuando ya se han colocado todas las ristras los danseros lanzan el grito de guerra: «danseeeeeeros!».
Valencià: L'endemà torna a repetir-se l'habitual dia de dansa, amb l'excepció que en aquest dia la parella que encapçala la dansa són els Reis Moros.
Español: Al día siguiente vuelve a repetirse el habitual día de danza, con la excepción de que en ese día la pareja que encabeza la danza son los Reyes Moros.
Valencià: A l'hora de passar per les balladores, el Rei Moro va sobre el cavall davant dels danseros, vestit amb capa i turbant, i és la Reina Mora l'última a ser arreplegada, amb una gran expectació.
Español: A la hora de pasar por las bailadoras, el Rey Moro va sobre el caballo delante de los danseros, vestido con capa y turbante, siendo la Reina Mora la última en ser recogida, bajo una gran expectación.
Valencià: La cercavila s'organitza amb els Reis davant a cavall acompanyats per una de les bandes de música del poble i dels seus acompanyants, i darrere les parelles de balladors amb la colla de dolçaines.
Español: El pasacalle se organiza con los Reyes delante a caballo acompañados por una de las bandas de música del pueblo y de sus acompañantes, y detrás las parejas de bailadores con la colla de dulzainas.
Valencià: A la plaça, hi entren els Reis i els seus acompanyants junt amb la música i fan unes voltes saludant els espectadors i rebent els seus aplaudiments.
Español: En la plaza, entran los Reyes y sus acompañantes junto con la música y dan unas vueltas saludando a los espectadores y recibiendo sus aplausos.
Valencià: Els primers a rebre un colp al cap són els danseros, que es lleven el barret i suporten l'impacte dels projectils de dolços.
Español: Los primeros en recibir un golpe en la cabeza son los danseros, que se quitan el sombrero y soportan el impacto de los proyectiles de dulces.
Valencià: Sona la música i tots els balladors són rellevats excepte el Rei Moro, que seguirà amb la seua parella tota la dansa. 2.6.5.
Español: Suena la música y todos los bailadores son relevados excepto el Rey Moro, que seguirá a su pareja toda la danza. 2.6.5.
Valencià: Dia de Cap d'Any (1 de gener) Aquest dia es produeix la guerra entre quintes, els joves de 17, 18 i 19 anys escenifiquen una batalla emprant com a armes les paperades carregades de caramels i anissos.
Español: Día de Año Nuevo (1 de enero) En este día se produce la guerra entre quintas, los jóvenes de 17, 18 y 19 años escenifican una batalla empleando como armas las paperades cargadas de caramelos y anises.
Valencià: Els xics de 17 anys, que aquest any seran els encarregats de despenjar les taronges que els danseros van deixar als balcons la Nit dels Coets, matinen per a decorar el carro.
Español: Los chicos de 17 años, que este año serán los encargados de descolgar las naranjas que los danseros dejaron en los balcones la Noche de los Cohetes, madrugan para decorar el carro.
Valencià: Amb canyes i altra vegetació, normalment obtinguda de la rambla, munten un sostre verd al vehicle.
Español: Con cañas y otra vegetación, normalmente obtenida de la rambla, montan un techo verde en el vehículo.
Valencià: Els danseros, per la seua banda, es preparen per a llançar paperades a la plaça.
Español: Los danseros, por su parte, se preparan para lanzar paperades en la plaza.
Valencià: Només ballaran tres parelles en la dansa.
Español: Solo bailarán tres parejas en la danza.
Valencià: Els danseros es passegen amb un vehicle de més qualitat, un remolc estirat per un tractor agrícola, i vociferant.
Español: Los danseros se pasean con un vehículo de mayor calidad, un remolque estirado por un tractor agrícola, y vociferando.
Valencià: Els quintos, que són els veterans de 19 anys, muntaran al carro junt amb els danseros.
Español: Los quintos, que son los veteranos de 19 años, montarán al carro junto con los danseros.
Valencià: A la vesprada, els tres danseros que ballen van a arreplegar les seues balladores seguint l'ordre habitual, al mateix temps que danseros i quintos recorren el poble amb el remolc carregat de mantes i paperades.
Español: Por la tarde, los tres danseros que bailan, siguiendo el orden habitual van a recoger a sus bailadoras, al mismo tiempo que danseros y quintos recorren el pueblo con el remolque cargado de mantas y paperades.
Valencià: Els alcançadors de taronges fan el mateix amb el seu carro, ple de paperades.
Español: Los naranjeros hacen lo propio con su carro, lleno de paperades.
Valencià: Al poc d'iniciar la dansa entren a la plaça danseros i quintos, que ballen i proven les paperades.
Español: Al poco de iniciar la danza entran a la plaza danseros y quintos, que bailan y prueban las paperades.
Valencià: Mentrestant, els alcançadors de taronges passen per la porta de la plaça cridant diverses vegades durant la vesprada, calfant l'ambient.
Español: Entretanto, los naranjeros pasan por la puerta de la plaza gritando varias veces durante la tarde, calentando el ambiente.
Valencià: En un moment determinat, es llança una traca, que indica que el públic ha de deixar lloc perquè entre el carro dels alcançadors, que marca l'inici de la gran batalla.
Español: En un momento determinado, se lanza una traca, que indica que el público debe dejar sitio para que entre el carro de los naranjeros, marcando el inicio de la gran batalla.
Valencià: Dins la plaça danseros i quintos li fan rogle i mentre passa el carro van estavellant paperades en el cap dels conductors i de la resta del grup que va espentant des de darrere.
Español: Dentro la plaza danseros y quintos le hacen corro y mientras pasa el carro van estrellando paperades encima de la cabeza de los conductores y del resto del grupo que va empujando desde atrás.
Valencià: Després d'un parell de voltes al recinte, el carro es para i comença la guerra, i es forma un espectacle de gran bullici i colorit.
Español: Después de un par de vueltas al recinto, el carro se para y comienza la guerra, conformando un espectáculo de gran bullicio y colorido.
Valencià: De nou, el so de la Taranina indica el final del ball i del llançament de paperades i arriba el moment en què els alcançadors pugen als balcons a agafar els cítrics.
Español: De nuevo, el sonido de la Taranina indica el final del baile y del lanzamiento de paperades y llega el momento en el que los naranjeros suben a los balcones a alcanzar los cítricos.
Valencià: Un dels alcançadors s'enfila cap amunt i els seus companys l'encoratgen des de baix, mentre danseros i quintos els criden: «no valeu un duro!, no valeu un duro.
Español: Uno de los naranjeros se enfila hacia arriba y sus compañeros le alientan desde abajo, mientras que danseros y quintos les gritan: «no valeu un duro, no valeu un duro.
Valencià: !» I en el moment en què l'última taronja cau, els joves de 17 anys guanyen el dret a organitzar la festa pròxima i com a mostra d'això ja criden: «danseeeeeros!, danseeeeros?!» 2.7.
Español: » Y en el momento en el que la última naranja cae, los jóvenes de 17 años ganan el derecho de organizar la fiesta próxima y como muestra de esto ya gritan: «danseeeeeros!, danseeeeros?!» 2.7.
Valencià: La seua finalitat és fer-lo impactar en el cap, potser, d'un dansero, alcançador de taronges o quinto, del Rei Moro o qualsevol dels seus acompanyants, fins i tot del públic que assisteix a la dansa.
Español: Su finalidad es hacerlo impactar encima de la cabeza, quizá, de un dansero, naranjero o quinto, del rey moro o cualquiera de sus acompañantes, incluso del público que asiste a la danza.
Valencià: És «l'arma» per antonomàsia de les Danses del Rei Moro, d'Agost,. 2.7.2.
Español: Es «el arma» por antonomasia de las Danzas del Rey Moro, de Agost,. 2.7.2.
Valencià: El pal·li: es tracta d'una estructura de fusta i canyes davall de la qual el Rei Moro desfila la Nit dels Coets.
Español: El palio: se trata de una estructura de madera y cañas bajo la que el Rey Moro desfila la Noche de los Cohetes.
Valencià: Recorre el nucli antic acompanyat pels danseros, que són els encarregats d'alçar el pal·li.
Español: Recorre el casco antiguo acompañado por los danseros, que son los encargados de levantar el palio.
Valencià: Tradicionalment aquest tipus de para-sol era confeccionat íntegrament amb canyes de la rambla del barranc Blanc.
Español: Tradicionalmente este tipo de parasol era confeccionado íntegramente con cañas de la rambla del barranco Blanc.
Valencià: Tots els dies de dansa, excepte el del Rei Moro i Cap d'Any, mentre les parelles ballaven, eixien a la plaça i provocaven la gent llançant farina, mullant els assistents o pegant paperades.
Español: Todos los días de danza, excepto el del Rey Moro y Año Nuevo, mientras las parejas bailaban, salían a la plaza y provocaban a la gente lanzando harina, mojando a los asistentes o pegando paperades.
Valencià: Es va prohibir la seua participació en els anys seixanta del segle XX, encara que gradualment es reintrodueix aquesta figura.
Español: Se prohibió su participación en los años sesenta del siglo XX, aunque paulatinamente se está reintroduciendo esta figura.
Valencià: Aquesta última resultava especialment atractiva pel fet que una gran quantitat de màscares entraven a la plaça formant una escenificació conjunta (una boda, un bateig, un partit de futbol.
Español: Esta última resultaba especialmente atractiva debido a que una gran cantidad de máscaras entraban a la plaza formando una escenificación conjunta (una boda, un bautizo, un encuentro de fútbol.
Valencià: Cada màscara abans d'entrar a la plaça havia de pagar una certa quantitat de diners acordada amb els danseros, que controlaven les entrades.
Español: Cada máscara antes de entrar a la plaza debía pagar cierta cantidad de dinero acordada con los danseros, que controlaban las entradas.
Valencià: Per a identificar que havien fet el donatiu als festers es penjava un número a la disfressa enganxat amb un imperdible.
Español: Para identificar que habían hecho el donativo a los festeros se colgaba un número al disfraz enganchado con un imperdible.
Valencià: La finalitat última era evitar que el públic reconeguera la persona disfressada, i per això anaven amb molt de compte per a triar el lloc on vestir-se i que ningú els vera entrar i eixir.
Español: La finalidad última era evitar que el público reconociera a la persona disfrazada, y por eso se tenía mucho cuidado escogiendo el lugar donde vestirse y que nadie los viera entrar y salir.
Valencià: A més, dificultaven el reconeixement deformant la figura amb coixins a la panxa o lligant-se una cistella de vímet al cul, i sovint els participants es transvestien. 2.7.4.
Español: Además, dificultaban el reconocimiento deformando la figura con almohadas o cojines en la barriga o atándose una cesta de mimbre al trasero, y frecuentemente los participantes se travestían. 2.7.4.
Valencià: Els cants a la Reina Mora: totes les persones entrevistades coincideixen en el fet que els cants a la Reina Mora no han canviat substancialment durant els últims cent anys.
Español: Los cantos a la Reina Mora: todas las personas entrevistadas coinciden en que los cantos a la Reina Mora no han cambiado sustancialmente durante los últimos cien años.
Valencià: Només en els aspectes pròpiament econòmics de cada moment.
Español: Solo en los aspectos propiamente económicos de cada momento.
Valencià: Abans, per l'absència de locals i garatges d'una certa grandària, els cants es feien en cases, o la de la mateixa reina o la d'algun familiar o amic que s'oferia a deixar-la. 2.7.5.
Español: Antes, por la ausencia de locales y garajes de cierto tamaño, los cantos se hacían en casas, ya fuera de la propia Reina o la de algún familiar o amigo que se ofrecía a dejarla. 2.7.5.
Valencià: Els danseros les arrepleguen i en fan rastres amb un fil d'aram, i la Nit dels Coets les pengen als balcons de la plaça.
Español: Los danseros las recogen y hacen ristras con un hilo de alambre, y la Noche de los Cohetes las cuelgan en los balcones de la plaza.
Valencià: L'1 de gener serà quan els alcançadors de taronges pugen a despenjar-les i d'aquesta manera recollir el testimoni de la festa.
Español: El 1 de enero será cuando los naranjeros suban a descolgarlas y de esta forma recoger el testigo de la fiesta.
Valencià: Les taronges que s'empren en les danses solen ser regalades per gentilesa d'algun agricultor local.
Español: Las naranjas que se emplean en las danzas suelen ser regaladas por gentileza de algún agricultor local.
Valencià: El carro: és un element que apareix en la festa durant el dia de la Puríssima i el de Cap d'Any.
Español: El carro: es un elemento que aparece en la fiesta durante el día de la Purísima y Año Nuevo.
Valencià: La Nit del Pregó els danseros recorrien els carrers del nucli històric amb una carreta de les que s'utilitzaven per a transportar argila a les cantereries.
Español: La Noche del Pregón los danseros recorrían las calles del casco histórico con una carreta de las que se utilizaban para transportar arcilla a las alfarerías.
Valencià: Pel que fa al carro de Cap d'Any, era el que els alcançadors de taronges adornaven per a passejar pel poble demanant diners i per a fer la seua entrada a la plaça de l'Ajuntament.
Español: En cuanto al carro de Año Nuevo, era el que los naranjeros adornaban para pasear por el pueblo pidiendo dinero y para hacer su entrada en la plaza del Ayuntamiento.
Valencià: Les mantes: s'utilitzen per a tirar paperades, i tenen dues funcions: protegir el cap del tirador dels impactes i com a eina per a portar les paperades.
Español: Las mantas: se utilizan para tirar paperades, y tienen dos funciones: proteger la cabeza del tirador de los impactos y como herramienta de transporte de paperades.
Valencià: Per a adaptar-la i eixir a la plaça amb la manta damunt del cap, només fan falta un parell de repunts. 2.7.8.
Español: Para adaptar la manta y salir a la plaza con ella encima de la cabeza, solamente hacen falta un par de pespuntes. 2.7.8.
Valencià: El pregó: abans no el redactaven els danseros, sinó una persona amb qualitats de poeta, que feia versos de les xafarderies que havien passat al poble durant tot l'any.
Español: El pregón: antes no lo redactaban los danseros, sino una persona con cualidades de poeta, que hacía versos de los chismes que habían pasado en el pueblo durante todo el año.
Valencià: Per aquells anys els escrits eren menys àcids, fins i tot asèptics, degut en gran part a l'ambient sociopolític. 2.7.9.
Español: Por aquellos años los escritos eran menos ácidos, incluso asépticos, debido en gran parte por el ambiente sociopolítico. 2.7.9.
Valencià: El Carassa: era la persona encarregada que les festes transcorregueren dins dels seus límits, especialment en els horaris i el desenvolupament de la dansa.
Español: El Carassa: era la persona encargada de que las fiestas transcurrieran dentro de sus límites, especialmente en los horarios y el desarrollo de la danza.
Valencià: La seua tasca començava amb els preparatius, ja que era a sa casa on els danseros es reunien i triaven el Rei Moro.
Español: Su tarea comenzaba con los preparativos, ya que era en su casa donde los danseros se reunían y elegían el Rey Moro.
Valencià: Quan començaven les danses controlava el temps que passaven els danseros fora de la plaça, mentre la gent els rellevava.
Español: Cuando arrancaban las danzas controlaba el tiempo que pasaban los danseros fuera de la plaza, mientras la gente los relevaba.
Valencià: Així mateix, mantenia a ratlla els xiquets que es llançaven a terra a arreplegar els dolços provinents de les paperades.
Español: Asimismo, mantenía a raya a los niños que se lanzaban al suelo a recoger los dulces provenientes de las paperades.
Valencià: Actualment la figura del Carassa s'ha perdut, no hi ha cap autoritat que regule les danses, i hauria de ser un element a recuperar d'aquest bé immaterial. 2.7.10.
Español: Actualmente la figura del Carassa se ha perdido, no habiendo ninguna autoridad que regule las danzas, siendo un elemento a recuperar de este bien inmaterial. 2.7.10.
Valencià: D'economia, robatoris i repressió: les danses eren unes celebracions que es desenvolupaven amb un pressupost molt ajustat.
Español: De economía, robos y represión: las danzas eran unas celebraciones que se desarrollaban con un presupuesto muy ajustado.
Valencià: De manera individual cada dansero havia de costejar-se el seu vestit de jaqueta amb barret, o aconseguir el d'algun conegut.
Español: De forma individual cada dansero debía costearse su traje de chaqueta con sombrero, o lograr el de algún conocido.
Valencià: Els vestits de les balladores no eren problema, ja que n'hi havia un nombre determinat al poble i rodaven de casa a casa cada dia de dansa.
Español: Los trajes de las bailadoras no eran problema ya que había un número determinado en el pueblo y rodaban de casa en casa cada día de danza.
Valencià: S'havia de pagar la dolçaina i el tabalet per a tots els dies de la dansa, els anissos i caramels per a les paperades, el Carassa, i amb els donatius en espècie organitzar ocasionals menjars, coneguts com a cantades.
Español: Se debía pagar la dulzaina y el tamboril para todos los días de la danza, los anises y caramelos para las paperades, el Carassa, y con los donativos en especie organizar ocasionales comidas, conocidas como cantades.
Valencià: Per a obtindre el que era necessari per a les festes els joves cometien robatoris.
Español: Para obtener lo necesario para las fiestas los jóvenes cometían robos.
Valencià: Els robatoris podien tindre dues finalitats diferents: l'autoabastiment alimentari i l'organització de subhastes i vendes.
Español: Estos podían tener dos finalidades diferentes: el autoabastecimiento alimentario y la organización de subastas y ventas.
Valencià: Pel que fa als materials per a vendre, era molt comú furtar llenya i vendre-la.
Español: En cuanto a los materiales para vender, era muy común robar leña y venderla.
Valencià: La major part dels entrevistats coincideix que el principal comprador de la llenya era l'algepsar, però també les cantereries.
Español: La mayor parte de los entrevistados coincide en que el principal comprador de la leña era el yesal, pero también las alfarerías.
Valencià: De vegades, la llenya es furtava una altra vegada al comprador i se li revenia.
Español: En ocasiones, la leña se robaba otra vez al comprador y se le revendía.
Valencià: Els vestits de balladora: són de dos tipus: el clar i el de faldellí.
Español: Los trajes de bailadora: son de dos tipos: el claro y el de refajo.
Valencià: Se'n conserven les pintes i l'agulla per al monyo, el mantó de clar, la randa sobre la falda i el cinturó de vellut negre.
Español: Se conserva de él las peinetas y la aguja para el moño, el mantón de claro, el encaje sobre la falda y el cinturón de terciopelo negro.
Valencià: Les entrevistades de més edat han utilitzat per a definir aquest vestit les paraules clar i blanc indistintament.
Español: Las entrevistadas de más edad han utilizado para definir este traje las palabras claro y blanco indistintamente.
Valencià: I examinant les parts tèxtils conservades s'observa que aquest era blanc, i en un moment indeterminat s'hi van aplicar tints per a fer-lo de color rosa.
Español: Y examinando las partes textiles conservadas se observa que este era blanco, y en un momento indeterminado se le aplicaron tintes para hacerlo de color rosa.
Valencià: Amb això i el suport de les fotografies històriques de les danses, s'observa i es pot deduir que els primers vestits de clar eren efectivament blancs, i que és amb el pas del temps, potser en algun moment de la primera meitat del segle XX, quan el cromatisme de les balladores s'amplia fins a arribar al ventall de possibilitats que es donen en l'actualitat.
Español: Con esto y el apoyo de las fotografías históricas de las danzas, se observa y se puede deducir que los primeros trajes de claro eran efectivamente blancos, y que es con el paso del tiempo, quizá en algún momento de la primera mitad del siglo XX, cuando el cromatismo de las bailadoras se amplía hasta llegar al abanico de posibilidades que se dan en la actualidad.
Valencià: Com a exemples de vestits semblants podem mencionar els de Monòver, Novelda, Ibi, el Pinós- La característica local d'aquesta indumentària deriva de la tècnica amb què es tix el faldellí.
Español: Como ejemplos de trajes similares podemos citar los de Monóvar, Novelda, Ibi, Pinoso- La característica local de esta indumentaria deriva de la técnica con la que se teje el refajo.
Valencià: Els anteriors als anys trenta del segle XX estaven confeccionats amb el que els entrevistats han denominat «tela de manil».
Español: Los anteriores a los años treinta del siglo XX estaban confeccionados con lo que los entrevistados han denominado «tela de manil».
Valencià: Va decidir fer un faldellí per a cada un dels seus fills que li proporcionara la llana necessària.
Español: Decidió hacer un refajo para cada uno de sus hijos que le proporcionara la lana necesaria.
Valencià: Definició de l'àmbit espacial i temporal Àmbit temporal: l'1 de gener (moment en què els alcançadors de taronges adquireixen el dret de ser danseros).
Español: Definición del ámbito espacial y temporal Ámbito temporal: el 1 de enero (momento en que los naranjeros adquieren el derecho de ser danseros).
Valencià: Àmbit espacial: plaça de l'Ajuntament i carrers del poble.
Español: Ámbito espacial: plaza del Ayuntamiento y calles del pueblo.
Valencià: Les danses tenen lloc a la plaça de l'Ajuntament, que és l'escenari principal de la festa.
Español: Las danzas tienen lugar en la plaza del Ayuntamiento, que es el escenario principal de la fiesta.