gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: No obstant això, la imatge simbòlica que conformava la justícia criminal amb l'asta de la bandera, flanquejada pels advocats del municipi que portaven els seus bordons, subratllava l'antiga autonomia ciutadana, la seua legalitat i legitimitat sota la fidelitat a les normes legislatives dictades per la monarquia.
Español: Sin embargo, la imagen simbólica que conformaba la justicia criminal con el asta de la bandera, flanqueada por los abogados del municipio que llevaban sus bordones, subrayaba la antigua autonomía ciudadana, su legalidad y legitimidad bajo la fidelidad a las normas legislativas dictadas por la monarquía.
Valencià: Ja en aquesta ocasió es va fer l'acte protocol·lari d'hissar la bandera per damunt del portal amb una corda, tant a l'anada com a la tornada, mentre els membres de la milícia disparaven les seues bombardes i arcabussos.
Español: Ya en esta ocasión se hizo el acto protocolario de izar la bandera por encima del portal con una cuerda, tanto a la ida como a la vuelta, mientras los miembros de la milicia hacían disparar sus bombardas y arcabuces.
Valencià: En plena ofensiva de la Contrareforma, caracteritzada per una gran exaltació religiosa i la intensificació del procés de castellanització, el centenari de 1638 ja deixa una descripció més pròxima al que hui és la processó cívica.
Español: En plena ofensiva de la Contrarreforma, caracterizada por una gran exaltación religiosa y la intensificación del proceso de castellanización, el centenario de 1638 ya deja una descripción más cercana a lo que hoy es la procesión cívica.
Valencià: Així, a les huit del matí del 9 d'octubre de 1638, els magistrats, vestits de gala, van portar des de la casa de la ciutat fins a la catedral la bandera per a assistir a l'ofici i al sermó.
Español: Así, a las ocho del mañana del 9 de octubre de 1638, los magistrados, vestidos de gala, llevaron desde la Casa de la Ciudad hasta la catedral la bandera para asistir al oficio y al sermón.
Valencià: L'ensenya es va traure per la finestra, i el racional, rector de les finances municipals però agent del rei en l'Administració local, la va lliurar al justícia a la plaça de la catedral.
Español: La enseña fue sacada por la ventana, y el racional, rector de las finanzas municipales pero agente del rey en la Administración local, la entregó al justicia en la plaza de la catedral.
Valencià: Aquesta segona autoritat, juntament amb la resta de magistrats i el Centenar de Sant Jordi, va ordenar que abans d'iniciar el trajecte es fera una descàrrega d'armes a manera d'homenatge.
Español: Esta segunda autoridad, junto al resto de magistrados y el Centenar de Sant Jordi, ordenó que antes de iniciar el trayecto se hiciera una descarga de armas a modo de homenaje.
Valencià: Una vegada acabada la missa a la catedral, es va tornar la bandera a la casa de la ciutat, i llavors començaren els festejos populars pròpiament dits.
Español: Una vez terminada la misa en la catedral, la bandera fue devuelta a la Casa de la Ciudad, y entonces empezaron los festejos populares propiamente dichos.
Valencià: El Decret de Nova Planta de 1707 va eliminar l'ordenament jurídic valencià, així com les formes de govern de l'antic Regne de València, incorporat com una província més a l'Espanya borbònica, però a pesar d'això les noves autoritats van mantindre les celebracions del Nou d'Octubre, tot i que justificant-les en termes d'exacerbada religiositat lligada a la nova situació política.
Español: El Decreto de Nueva Planta de 1707 eliminó el ordenamiento jurídico valenciano, así como las formas de gobierno del antiguo Reino de Valencia, incorporado como una provincia más a la España borbónica, pero pese a ello las nuevas autoridades mantuvieron las celebraciones del Nou d'Octubre, solo que justificándolas en términos de exacerbada religiosidad ligada a la nueva situación política.
Valencià: En aquest nou context, la festa va perdre el seu antic sentit polític, tot i que mantenia el ritual.
Español: En este nuevo contexto la fiesta perdió su antiguo sentido político, manteniendo, no obstante, el ritual.
Valencià: Així, en la celebració del centenari de 1738, la Reial Senyera es va baixar pel balcó de la casa consistorial i va ser recollida pel síndic procurador general, la comitiva anà fins a la catedral i, ja a la vesprada, va tindre lloc la tradicional processó multitudinària.
Español: Así, en la celebración del centenario de 1738, la Reial Senyera fue bajada por el balcón de la casa consistorial y recogida por el síndico procurador general, y la comitiva fue hasta la catedral y, ya por la tarde, tuvo lugar la tradicional procesión multitudinaria.
Valencià: Durant el segle xix, l'expansió creixent del liberalisme i les idees revolucionàries democràtiques no sols van anar acabant progressivament amb l'Antic Règim, sinó que van construir la nova idea de la nació espanyola.
Español: Durante el siglo XIX la creciente expansión del liberalismo y las ideas revolucionarias democráticas no solo fueron acabando progresivamente con el Antiguo Régimen, sino que construyeron la nueva idea de la nación española.
Valencià: Així, les institucions reorganitzades pels liberals intentaren conciliar, no sense dificultats, la celebració de la valenciania tradicional amb l'ideari liberal nacionalment espanyol.
Español: Así, las instituciones reorganizadas por los liberales intentaron conciliar, no sin dificultades, la celebración de la valencianía tradicional con el ideario liberal nacionalmente español.
Valencià: D'aquesta manera, la commemoració de 1838 va estar ja molt més imbuïda dels ideals laics, alhora que s'obria pas un romanticisme valencià clarament precursor del que seria la Renaixença.
Español: Así, la conmemoración de 1838 estuvo ya mucho más imbuida de los ideales laicos, al mismo tiempo que se abría paso un romanticismo valenciano claramente precursor de lo que seria la Renaixença.
Valencià: El 9 d'octubre de 1838, la Reial Senyera, que en els últims dos segles era baixada pel balcó principal de l'Ajuntament i rebuda a la porta sobre una tarima a manera de trona, va ser baixada per les escales de l'Ajuntament, sense inclinar-la, i ja al carrer la va rebre amb honors la milícia nacional.
Español: El 9 de octubre de 1838 la Reial Senyera, que en los últimos dos siglos era bajada por el balcón principal del Ayuntamiento y recibida en la puerta sobre una tarima a modo de púlpito, fue bajada por las escaleras del Ayuntamiento, sin inclinarla, y ya en la calle la recibió con honores la milicia nacional.
Valencià: A mitjan segle xix, la festa de Sant Dionís es limitava a reflectir el seu aspecte costumista, amorós, galant i gastronòmic, en què destacaven els passejos de la població davant de les pastisseries de la ciutat que mostraven els exquisits dolços elaborats amb aquest motiu.
Español: A mediados del siglo XIX, la fiesta de San Dionisio se limitaba a reflejar su aspecto costumbrista, amoroso, galante y gastronómico, donde sobresalía el pasear de la población delante de las pastelerías de la ciudad que mostraban los exquisitos dulces elaborados con este motivo.
Valencià: Amb tot, i en un ambient marcat per la Renaixença, es va produir el descobriment polític de la celebració, lligat a un incipient moviment valencianista conduït per associacions com Lo Rat Penat.
Español: Con todo, y en un ambiente marcado por la Renaixença, se produjo el descubrimiento político de la celebración, ligado a un incipiente movimiento valencianista conducido por asociaciones como Lo Rat Penat.
Valencià: A causa d'aquesta influència, el 20 de juliol de 1891 es va inaugurar l'estàtua eqüestre de Jaume I al Parterre.
Español: A causa de esta influencia, el 20 de julio de 1891 se inauguró la estatua ecuestre de Jaime I al Parterre.
Valencià: Amb aquest motiu, es va organitzar una manifestació cívica vespertina que partia de l'ajuntament i arribava fins al Parterre.
Español: Con este motivo, se organizó una manifestación cívica vespertina que partía del ayuntamiento y llegaba hasta el Parterre.
Valencià: Amb la participació de la corporació municipal, juntament amb la Senyera, i la presència d'altres institucions, societats científiques, gremis i representants d'associacions cíviques, l'acte constitueix un precedent dels homenatges que es brindarien posteriorment al monarca amb motiu del Nou d'Octubre.
Español: Con la participación de la corporación municipal, junto a la Senyera, y la presencia de otras instituciones, sociedades científicas, gremios y representantes de asociaciones cívicas, el acto constituye un precedente de los homenajes que se brindarían posteriormente al monarca con ocasión del Nou d'Octubre.
Valencià: A partir dels anys vint, les demandes del nou valencianisme cultural i polític, amb la proliferació de partits polítics que havien incorporat al seu ideari l'autogovern, van omplir de contingut reivindicatiu els actes del Nou d'Octubre, així com la processó cívica i el valor simbòlic aglutinador de la Reial Senyera, especialment durant els anys de la Segona República, en què la festa assoleix la màxima dimensió política.
Español: A partir de los años veinte, las demandas del nuevo valencianismo cultural y político, con la proliferación de partidos políticos que habían incorporado a su ideario las demandas de autogobierno, llenaron de contenido reivindicativo los actos del Nou d'Octubre, así como la procesión cívica y el valor simbólico aglutinador de la Reial Senyera, especialmente durante los años de la Segunda República, en que la fiesta alcanza su máxima dimensión política.
Valencià: És en aquest context quan, l'any 1931, el Centre d'Actuació Valencianista proposa a l'Ajuntament la participació municipal en l'acte d'homenatge del Parterre i demana, també, que s'invite tot el poble valencià, totes les entitats i totes les forces vives de la societat a sumar-se a l'acte, de manera que es convertirà en el símbol màxim de les reivindicacions valencianistes.
Español: Es en este contexto cuando, el año 1931, el Centre d'Actuació Valencianista propone al Ayuntamiento la participación municipal en el acto de homenaje del Parterre y pide, también, que se invite a todo el pueblo valenciano, todas las entidades y todas las fuerzas vivas de la sociedad a sumarse al acto, de manera que se convertirá en el símbolo máximo de las reivindicaciones valencianistas.
Valencià: D'aquesta manera, l'Ajuntament, acompanyat de la Reial Senyera, començà a dipositar anualment una corona de flors als peus de l'estàtua de Jaume I.
Español: De esta manera, el Ayuntamiento, acompañado de la Reial Senyera, empezó a depositar anualmente una corona de flores a los pies de la estatua de Jaime I.
Valencià: La Guerra Civil va impedir que se celebrara amb normalitat el centenari de 1938, que es va repetir un any després, 1939, d'acord amb les idees del nou règim franquista, que va mantindre els actes tradicionals, entre els quals la processó cívica, si bé no es va traure la Reial Senyera en la processó perquè s'identificava amb la causa republicana.
Español: La Guerra Civil impidió que se celebrara con normalidad el centenario de 1938, que se repitió un año después, 1939, de acuerdo con las ideas del nuevo régimen franquista, el cual mantuvo los actos tradicionales, entre ellos la procesión cívica, si bien no se sacó la Reial Senyera en la procesión, porque estaba identificada con la causa republicana.
Valencià: Els anys següents, la commemoració del Nou d'Octubre va quedar reduïda a misses en honor de Jaume I i la venda dels dolços característics d'aquesta celebració.
Español: En los años siguientes la conmemoración del Nou d'Octubre quedó reducida a misas en honor de Jaime I y la venta de los dulces característicos de esta celebración.
Valencià: Va ser a partir de 1943 quan es va reprendre l'acte principal de la processó cívica, especialment gràcies a la insistència de l'entitat Lo Rat Penat, que tornà a comptar amb la participació de la Reial Senyera.
Español: Fue a partir de 1943 cuando se reanudó el acto principal de la procesión cívica, especialmente gracias a la insistencia de la entidad Lo Rat Penat, que volvió a contar con la participación de la Reial Senyera.
Valencià: A partir de 1951, la processó cívica anà guanyant en magnificència i assistència de públic, i es va establir una estructura integradora que va servir de base per a les edicions ulteriors de la processó.
Español: A partir de 1951 la procesión cívica fue ganando en magnificencia y asistencia de público, y se estableció una estructura integradora que sirvió de base para las ulteriores ediciones de la procesión.
Valencià: En l'edició de 1951 obria la marxa la guàrdia municipal de gala a cavall, darrere de la qual anaven, ordenades en dos fileres, les banderes dels diferents gremis seguides de les representacions sindicals, així com dels centres culturals, la Banda Municipal, timbals i, pel centre de la desfilada, la senyera, escortada per macers i un piquet militar.
Español: En la edición de 1951 abría la marcha la guardia municipal de gala a caballo, detrás de la cual iban, ordenadas en dos hileras, las banderas de los diferentes gremios seguidas de las representaciones sindicales, así como de los centros culturales, la Banda Municipal, timbales y, por el centro del desfile, la señera, escoltada por maceros y un piquete militar.
Valencià: Darrere de l'ensenya anava la corporació municipal i l'alcalde amb la resta d'autoritats.
Español: Detrás de la enseña iba la corporación municipal y el alcalde con el resto de autoridades.
Valencià: Tancava la comitiva una banda i un nou piquet militar.
Español: Cerraba la comitiva una banda y un nuevo piquete militar.
Valencià: En 1953, el seguici es va completar amb la incorporació de diverses comissions falleres, que també van homenatjar l'estàtua de Jaume I al Parterre.
Español: En 1953 el séquito se vio completado con la incorporación de varias comisiones falleras, que también homenajearon la estatua de Jaime I en el Parterre.
Valencià: Els anys seixanta es va consolidar aquesta estructura de la processó cívica, i en la dècada dels setanta ja es considerava plenament establida.
Español: En los años sesenta se consolidó esta estructura de la procesión cívica, y en la década de los setenta esta ya se consideraba plenamente establecida.
Valencià: Tant la festa del Nou d'Octubre com la processó cívica han tendit a expressar un valencianisme en expansió, fet especialment visible des dels anys setanta.
Español: Tanto la fiesta del Nou d'Octubre como la procesión cívica tendieron a expresar un valencianismo en expansión, hecho especialmente visible desde los años setenta.
Valencià: La promulgació, en 1982, de l'Estatut d'Autonomia, en combinació amb la recuperació de la democràcia i la principal institució d'autogovern, la Generalitat Valenciana, van fer que el component de celebració de la valencianitat compartida i de refermament valencianista es fera notar molt més en les festivitats del Nou d'Octubre, que es va convertir en la festa oficial de la nova Comunitat Valenciana, i molt concretament en la processó cívica, que va veure com s'incrementava el seu públic, l'impacte mediàtic i el ressò popular, fins a convertir-se en el principal i simbòlicament més rellevant acte ritual de la festa dels valencians al cap i casal. 2.6.
Español: La promulgación, en 1982, del Estatuto de Autonomía, en combinación con la recuperación de la democracia y la principal institución de autogobierno, la Generalitat Valenciana, hicieron que el componente de celebración de la valencianidad compartida y de afirmación valencianista se hiciera notar mucho más en las festividades del Nou d'Octubre, que se convirtió en la fiesta oficial de la nueva Comunitat Valenciana, y muy concretamente en la procesión cívica, que vio como se incrementaba su público, su impacto mediático y su eco popular, hasta convertirse en el principal y simbólicamente más relevante acto ritual de la fiesta de los valencianos en el cap i casal. 2.6.
Valencià: Descripció del bé: En l'actualitat, la processó cívica del Nou d'Octubre a València comença a les 11.30 hores amb la recepció de la corporació municipal, autoritats i invitats a l'Ajuntament.
Español: Descripción del bien: en la actualidad, la procesión cívica del Nou d'Octubre en Valencia empieza a las 11.30 horas con la recepción de la corporación municipal, autoridades y invitados en el Ayuntamiento.
Valencià: A les 11.45 hores té lloc la lectura del decret de l'Alcaldia i l'entrega de la senyera al Museu de l'Arxiu Històric Municipal.
Español: A las 11.45 horas tiene lugar la lectura del decreto de la Alcaldía y la entrega de la señera al Museo del Archivo Histórico Municipal.
Valencià: A les 12.00 hores es produeix el solemne descens de la Reial Senyera des del balcó de l'Ajuntament, mentre se li rendeix homenatge amb la descàrrega de salves d'honor.
Español: A las 12.00 horas se produce el solemne descenso de la Reial Senyera desde el balcón del Ayuntamiento, mientras se le rinde homenaje con el disparo de salvas de honor.
Valencià: La senyera es baixa per mitjà de cordes pel balcó de la casa consistorial, ja que des de l'any 1365, i per privilegi del rei Pere III el Cerimoniós, la senyera del cap i casal no pot inclinar-se davant de res o de ningú.
Español: La señera es bajada mediante cuerdas por el balcón de la casa consistorial, ya que desde el año 1365, y por privilegio del rey Pedro III el Ceremonioso, la señera del cap i casal no puede inclinarse delante de nada o de nadie.
Valencià: Com que no pot eixir per les portes de l'Ajuntament si no s'inclina, és despenjada pel balcó en un acte molt solemne durant el qual el públic congregat en la plaça victoreja i aplaudeix la senyera de la ciutat, també oficialitzada per l'Estatut d'Autonomia de 1982 com a ensenya autonòmica de tota la Comunitat Valenciana.
Español: Como no puede salir por las puertas del Ayuntamiento si no se inclina, es descolgada por el balcón en un acto muy solemne durante el cual el público congregado en la plaza vitorea y aplaude la señera de la ciudad, también oficializada por el Estatuto de Autonomía de 1982 como enseña autonómica de toda la Comunitat Valenciana.
Valencià: Una vegada baixada la senyera, es forma el seguici i comença la processó cívica pròpiament dita, que és contemplada per un públic nombrosíssim i que segueix un ordre protocol·lari que ha anat variant amb el pas del temps i en el qual participen autoritats i càrrecs institucionals diversos, així com representants d'entitats cíviques, culturals, científiques i professionals, entre altres, que constitueixen un reflex de la pluralitat de la societat valenciana.
Español: Una vez bajada la señera se forma el séquito y empieza la procesión cívica propiamente dicha, que es contemplada por un numerosísimo público, y que sigue un orden protocolario que ha ido variando con el paso del tiempo y en el que participan autoridades y cargos institucionales diversos, así como representantes de entidades cívicas, culturales, científicas y profesionales, entre otras, que constituyen un reflejo de la pluralidad de la sociedad valenciana.
Valencià: La processó ix des de la plaça de l'Ajuntament i recorre els principals carrers del centre de la ciutat de València en direcció a la plaça d'Alfons el Magnànim.
Español: La procesión sale desde la plaza del Ayuntamiento y recorre las principales calles del centro de la ciudad de Valencia en dirección a la plaza de Alfonso el Magnánimo.
Valencià: En aquesta plaça té lloc l'homenatge a l'estàtua eqüestre del rei Jaume I, amb ofrena floral institucional i corones de llorer, i el cant de l'himne de la Comunitat Valenciana, interpretat per la Banda Municipal.
Español: En esta plaza tiene lugar el homenaje a la estatua ecuestre del rey Jaime I, con ofrenda floral institucional y coronas de laurel, y el canto del himno de la Comunitat Valenciana, interpretado por la Banda Municipal.
Valencià: Des d'aquesta plaça es torna novament a la plaça de l'Ajuntament, on la Reial Senyera és hissada al so de l'himne valencià i es disparen les salves d'honor, i torna a ser custodiada a les dependències de l'Arxiu Històric Municipal.
Español: Desde esa plaza se vuelve nuevamente a la plaza del Ayuntamiento, donde la Reial Senyera es izada al son del himno valenciano y se disparan las salvas de honor, y vuelve a ser custodiada en las dependencias del Archivo Histórico Municipal.
Valencià: Els actes acaben amb una mascletada a la plaça de l'Ajuntament.
Español: Los actos acaban con el disparo de una mascletada en la plaza del Ayuntamiento.
Valencià: Pel que fa a la conducció de la Reial Senyera en la processó cívica, el costum estableix que la porten diversos regidors de l'Ajuntament, encara que una resolució de l'Alcaldia fixa qui en serà el portador inicial o principal. 2.7.
Español: Por lo que respecta a la conducción de la Reial Senyera en la procesión cívica, la costumbre establece que sea portada por diversos concejales del Ayuntamiento, aunque una resolución de la Alcaldía fija quien será el portador inicial o principal. 2.7.
Valencià: Elements que en formen part: De tots els elements que conformen la processó cívica del Nou d'Octubre el més destacat és, sens dubte, la Reial Senyera de València, al voltant de la qual adquireix sentit el seguici, atés que simbolitza la màxima expressió de la identitat compartida dels valencians i funciona com a condensador de tota una memòria històrica ciutadana.
Español: Elementos que forman parte: de todos los elementos que conforman la procesión cívica del Nou d'Octubre el más destacado es, sin duda, la Reial Senyera de Valencia, alrededor de la cual adquiere sentido el séquito, dado que simboliza la máxima expresión de la identidad compartida de los valencianos y funciona como condensador de toda una memoria histórica ciudadana.
Valencià: La senyera oficial que actualment ix en la processó data de 1928 quan, a causa de l'estat de deteriorament en què es trobava l'anterior (que es conserva custodiada en una vitrina a l'Arxiu Històric Municipal), es va decidir fer-ne una rèplica.
Español: La señera oficial que actualmente sale en la procesión data de 1928 cuando, a causa del estado de deterioro en que se encontraba la anterior (que se conserva custodiada en una vitrina en el Archivo Histórico Municipal), se decidió hacer una réplica.
Valencià: De la nova senyera se'n van fer tres còpies: la que ix en la processó, la que va cobrir el taüt de l'escriptor i polític Vicent Blasco Ibáñez quan les seues restes es van traslladar a València en 1933, que encara es conserva, i una altra que es guarda des de 1969 al Museu del Col·legi de l'Art Major de la Seda.
Español: De la nueva señera se hicieron tres copias: la que sale en la procesión, la que cubrió el ataúd del escritor y político Vicente Blasco Ibáñez cuando sus restos fueron trasladados a Valencia en 1933, que aún se conserva, y otra que se guarda desde 1969 en el Museo del Colegio del Arte Mayor de la Seda.
Valencià: Aquestes tres senyeres es van confeccionar a la fàbrica de teixits de seda d'Eduardo Sanchis Romero, al carrer de Quart de València.
Español: Estas tres señeras se confeccionaron en la fábrica de tejidos de seda de Eduardo Sanchis Romero, en la calle de Quart de Valencia.
Valencià: En 1994 es va fer una nova restauració de la senyera utilitzada en la processó cívica, coordinada pel Col·legi de l'Art Major de la Seda.
Español: En 1994 se hizo una nueva restauración de la señera utilizada en la procesión cívica, coordinada por el Colegio del Arte Mayor de la Seda.
Valencià: El seu pes és de 18 quilograms, 5 dels quals corresponen a la cimera.
Español: Su peso es de 18 kilogramos, 5 de los cuales corresponden a la cimera.
Valencià: L'asta té una alçària de 3,30 metres, i les dimensions de la bandera són de 2,50 metres per 1,55 metres.
Español: El asta tiene una altura de 3,30 metros, y las dimensiones de la bandera son de 2,50 metros por 1,55 metros.
Valencià: L'any 2008 va ser novament restaurada i netejada la cimera, i se li van tornar el color i la brillantor originals.
Español: El año 2008 fue de nuevo restaurada y limpiada su cimera, y se le devolvieron el color y brillantez originales.