gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: L'ajuntament va donar un impuls decisiu a les fogueres, donant suport oficialment als actes organitzats per la Comissió Gestora i col·laborant en la seua promoció exterior.
Español: El ayuntamiento dio un impulso decisivo a Les Fogueres, apoyando oficialmente los actos organizados por la Comisión Gestora y colaborando con su promoción exterior.
Valencià: La festa va transcendir les fronteres locals, integrant col·lectius provinents d'altres parts d'Espanya i de l'estranger.
Español: La fiesta trascendió las fronteras locales, integrando colectivos provenientes de otras partes de la geografía española y del extranjero.
Valencià: Apareixen una sèrie d'elements que amb el pas del temps seran definitoris de les fogueres.
Español: Aparecen una serie de elementos que con el paso del tiempo serán definitorios de Les Fogueres.
Valencià: En 1931 la penya Els Trenta-u va crear la primera barraca i un any després es va produir l'elecció de la primera bellea del foc.
Español: En 1931 se creó la primera barraca por parte de la peña Els Trenta-u, y un año después se produjo la elección de la primera bellea del foc.
Valencià: També en estos anys sorgixen les primeres fogueres infantils i en 1936 va tindre lloc el primer concurs pirotècnic.
Español: También en estos años surgen las primeras hogueras infantiles y en 1936 tuvo lugar el primer concurso pirotécnico.
Valencià: Però, sens dubte, un dels fets més significatius d'estos anys va ser el naixement de l'estil alacantí, basat en la transformació estètica i formal dels monuments gràcies a la inclusió d'elements provinents de l'art déco i altres moviments artístics internacionals.
Español: Pero, sin duda, uno de los hechos más significativos de estos años, fue el nacimiento del estilo alicantino, basado en la transformación estética y formal de los monumentos, gracias a la inclusión en ellos de elementos provenientes del art déco y otros movimientos artísticos internacionales.
Valencià: En 1939, i després del parèntesi de la Guerra Civil, les fogueres tornen tímidament a la ciutat a través d'un únic monument plantat al Mercat Central.
Español: En 1939, y tras el paréntesis de la Guerra Civil, Les Fogueres vuelven tímidamente a la ciudad a través de un único monumento plantado en el Mercado Central.
Valencià: No serà fins a 1940 que la festa recuperarà l'activitat normal, amb les vint-i-una fogueres que es plantaran eixe any.
Español: No será hasta 1940 cuando la fiesta recupere su actividad normal, con las veintiuna hogueras que se plantarán ese año.
Valencià: Les dècades de 1940 i 1950 suposaran un període difícil per a la festa, encara que es van crear nous actes que li donaren una nova estructura més estable: en 1941, l'Ofrena de Flors, en honor de la Mare de Déu del Remei; en 1945, la creació del Pregó de festes i l'elecció de la primera bellea del foc infantil, i en 1946, es va crear la categoria especial per als monuments adults.
Español: Las décadas de 1940 y 1950 supondrán un periodo difícil para la fiesta, aunque se crearon nuevos actos que le dieron una estructura más estable en 1941, la Ofrenda de Flores en honor a la Virgen del Remedio en 1945, la creación del Pregón de Fiestas y la elección de la primera bellea del foc infantil, y en 1946 se creó la categoría especial para los monumentos adultos.
Valencià: En 1952 es realitzarà la primera foguera oficial, plantada a la plaça de l'ajuntament i sufragada íntegrament pel consistori de la ciutat.
Español: En 1952 se realizó la primera hoguera oficial, plantada en la plaza del ayuntamiento y sufragada íntegramente por el consistorio de la ciudad.
Valencià: Al final d'esta dècada, s'afegirien dos noves desfilades a la festa: la Cavalcada Històrica de Na Violant i Alfons X, que se celebraria durant uns quants anys i no tindria continuïtat, i la Desfilada Folklòrica de la província, creada en 1956, que perdura hui en dia.
Español: A finales de esta década se añadirían dos nuevos desfiles a la fiesta: la Cabalgata Histórica de Doña Violante y Alfonso X, que se celebraría durante algunos años y no tendría continuidad, y el Desfile Folklórico de la provincia, creado en 1956, que perdura a día de hoy.
Valencià: A partir d'estes dates, la festa continua desenrotllant-se incorporant nous elements, com el Cós Multicolor o la Cavalcada del Foc, impulsant-ne d'altres com l'Entrada de Bandes o l'Ofrena de Flors, i es va oficialitzar el vestit de nóvia alacantina.
Español: A partir de estas fechas la fiesta sigue desarrollándose incorporando nuevos elementos: el Coso Multicolor o la Cabalgata del Foc, impulsando otros como la Entrada de Bandas, la Ofrenda de Flores; y se oficializó el traje de novia alicantina.
Valencià: L'arribada de la democràcia va suposar un període de profunda renovació, ja que es va produir la democratització de l'estructura organitzativa de les fogueres i es va aprovar un nou reglament que permetia l'elecció per votació dels membres de la Comissió Gestora.
Español: La llegada de la democracia supuso un período de profunda renovación, produciéndose la democratización de la estructura organizativa de las hogueras, aprobándose un nuevo reglamento que permitía la elección por votación de los miembros de la Comisión Gestora.
Valencià: El nombre de comissions experimentarà un augment desconegut fins al moment, cosa que ocorrerà també amb les barraques i les fogueres infantils.
Español: El número de comisiones experimentará un aumento no conocido hasta el momento, algo que ocurrirá también con las barracas y las hogueras infantiles.
Valencià: Es va ampliar el calendari festiu a quatre dies, avançant la plantada dels monuments al dia 20 de juny.
Español: Se amplió el calendario festivo a cuatro días, adelantándose la plantada de los monumentos al día 20 de junio.
Valencià: Es va recuperar la Cavalcada del Ninot, desapareguda en les dècades anteriors, i es va potenciar la participació de grups nacionals i internacionals en la Desfilada Folklòrica.
Español: Se recuperó la Cabalgata del Ninot, desaparecida en las décadas anteriores, y se potenció la participación de grupos nacionales e internacionales en el Desfile Folklórico.
Valencià: També es van crear nous actes, com l'elecció de la bellea del foc infantil, la proclamació de les màximes representants de la festa o el Concurs de Mascletades que es realitza des de 1988 a la plaça dels Estels.
Español: También se crearon nuevos actos, como la elección de la bellea del foc infantil, la proclamación de las máximas representantes de la fiesta o el Concurso de Mascletades que se realiza desde 1988 en la plaza de los Luceros.
Valencià: Es va afavorir la creació de dos revistes oficials, publicades per l'ajuntament i la Comissió Gestora, alhora que es va recuperar el valencià com a llengua vehicular de les fogueres.
Español: Se propició la creación de dos revistas oficiales, realizadas por el ayuntamiento y la Comisión Gestora, al mismo tiempo que se recuperó el valenciano como lengua vehicular de las hogueras.
Valencià: Es va afavorir la recuperació de la indumentària tradicional de la ciutat i es va crear el Museu de les Fogueres al castell de Santa Bàrbara.
Español: Se propició la recuperación de la indumentaria tradicional de la ciudad y se creó el Museo de Hogueras en el castillo de Santa Bárbara.
Valencià: En la dècada de 1990 es fixaran les consecucions de la dècada anterior.
Español: En la década de 1990 se fijarán los logros conseguidos en la década anterior.
Valencià: En 2006 es va produir una transformació en l'òrgan rector de la festa, que canviarà la seua situació jurídica i passa de ser Comissió Gestora a convertir-se en la Federació de les Fogueres. 2.5.2.
Español: En 2006 se produjo una transformación en el órgano rector de la fiesta, que cambiará su situación jurídica pasando de ser Comisión Gestora a convertirse en la Federación de Fogueres. 2.5.2.
Valencià: Espai geogràfic: els districtes.
Español: Espacio geográfico: los distritos.
Valencià: Les comissions de fogueres i barraques estan implantades al territori urbà de la ciutat d'Alacant.
Español: Las comisiones de hogueras y barracas están implantadas en el territorio urbano de la ciudad de Alicante.
Valencià: A cada una de les comissions els correspon una parcel·la de la ciutat, denominada districte, que pot estar composta per un carrer, una plaça, un grup de carrers o una barriada.
Español: A cada una de las comisiones les corresponde una parcela de la ciudad, denominada distrito, que puede estar compuesta por una calle, una plaza, un grupo de calles o una barriada.
Valencià: Les barraques compartixen amb les fogueres este espai geogràfic i estan vinculades, en un nombre màxim de dos, a una comissió de foguera.
Español: Las barracas comparten con las hogueras este espacio geográfico, estando vinculadas, en un número máximo de dos, a una comisión de hoguera.
Valencià: Eixe lligam de les comissions de fogueres amb l'espai geogràfic en què s'assenten queda reflectit en el seu nom, que coincidix amb el carrer en què planten els seus monuments o amb la barriada a què pertanyen.
Español: Esa ligazón de las comisiones de hogueras con el espacio geográfico en el que se asientan queda reflejada en su nombre, que coincide con la calle en la que plantan sus monumentos o con la barriada a la que pertenecen.
Valencià: Així mateix, algunes fogueres han recuperat en la denominació el nom amb què era conegut el seu districte en el passat, alguns dels quals oblidats o en desús. 2.5.3.
Español: Asimismo, algunas hogueras han recuperado en su denominación, el nombre con el que era conocido su distrito en el pasado, algunos de ellos olvidados o en desuso. 2.5.3.
Valencià: Espai social: entramat associatiu.
Español: Espacio social: entramado asociativo.
Valencià: Les comissions de fogueres i barraques constituïxen un entramat associatiu de caràcter festiu regit per la Federació de les Fogueres de Sant Joan.
Español: Las comisiones de hogueras y barracas constituyen un entramado asociativo de carácter festivo, regido por la Federación de Les Fogueres de Sant Joan.
Valencià: Els foguerers i els barraquers són els membres d'estes associacions, i són els encarregats de planificar, organitzar i realitzar les activitats pròpies de cada associació i de participar en els actes de caràcter oficial organitzats per la Federació de les Fogueres.
Español: Los foguerers y barraquers son los miembros de estas asociaciones, siendo los encargados de planificar, organizar y realizar las actividades propias de cada asociación y participar en los actos de carácter oficial organizados por la Federación de Fogueres.
Valencià: La foguera té la seu social en el racó, lloc pensat per a la convivència dels associats, on es reunixen de manera periòdica i realitzen activitats de caràcter lúdic i cultural.
Español: La hoguera tiene su sede social en el racó, lugar pensado para la convivencia de los asociados, en el que se reúnen de forma periódica y donde realizan actividades de carácter lúdico y cultural.
Valencià: Cada associació té una junta directiva, que es renova democràticament de forma periòdica, i una sèrie de càrrecs representatius, les bellees i dames d'honor, que són elegits anualment.
Español: Cada asociación cuenta con una junta directiva, que se renueva democráticamente de forma periódica, y una serie de cargos representativos, las bellees y damas de honor, que son elegidos anualmente.
Valencià: Les comissions de fogueres traslladen la seua activitat durant els dies de la festa a l'espai urbà que els és propi, és a dir, el districte.
Español: Las comisiones de hogueras trasladan su actividad durante los días de la fiesta al espacio urbano que les es propio, es decir, el distrito.
Valencià: Són les encarregades de plantar els monuments foguera al carrer i, al mateix temps, instal·lar espais tancats a l'aire lliure en què els foguerers conviuran durant els quatre dies que dura la festa.
Español: Son las encargadas de plantar los monumentos hoguera en la calle y al mismo tiempo de instalar espacios acotados al aire libre en los que los foguerers convivirán durante los cuatro días que dura la fiesta.
Valencià: Algunes de les comissions de fogueres s'agrupen al seu torn en sectors, amb la intenció d'estrényer llaços entre les associacions i fomentar la convivència.
Español: Algunas de las comisiones de hogueras se agrupan a su vez en sectores, con la intención de estrechar lazos entre las asociaciones y fomentar la convivencia.
Valencià: Estos sectors estan definits per la proximitat geogràfica existent entre les comissions que els integren.
Español: Estos sectores están definidos por la proximidad geográfica existente entre las comisiones que la integran.
Valencià: Així mateix, algunes associacions s'agrupen en federacions amb la intenció d'unir esforços entre fogueres que pertanyen a una mateixa categoria.
Español: Asimismo, algunas asociaciones se agrupan en federaciones, con la intención de aunar esfuerzos entre hogueras que pertenecen a una misma categoría.
Valencià: Les comissions de barraques són associacions independents de les comissions de fogueres, però al mateix temps hi estan vinculades per mitjà de la pertinença a un districte.
Español: Las comisiones de barracas son asociaciones independientes de las comisiones de hogueras, pero al mismo tiempo vinculadas a ellas por medio de la pertenencia a un distrito.
Valencià: Tenen igualment una junta directiva pròpia, que, com en el cas de les fogueres, es renova periòdicament per votació.
Español: Tienen igualmente una junta directiva propia, que, como en el caso de las hogueras, se renueva periódicamente por votación.
Valencià: De la mateixa manera, es reunixen a les seues seus socials i traslladen la seua activitat al carrer entre el 20 i el 24 de juny, establint-hi les barraques en què els associats desenrotllen la seua activitat, finançada amb les seues aportacions.
Español: De igual manera, se reúnen en sus sedes sociales y trasladan su actividad entre el 20 y el 24 de junio a la calle, estableciendo las barracas en las que los asociados desarrollan su actividad, financiada con sus aportaciones.
Valencià: Totes les associacions de fogueres i barraques s'integren en una federació, la Federació de les Fogueres de Sant Joan.
Español: Todas las asociaciones de fogueres y barraques se integran en una federación, la Federación de Les Fogueres de Sant Joan.
Valencià: La Federació de les Fogueres de Sant Joan va ser constituïda el juny de 2006, si bé prèviament, i des dels seus orígens, la festa va ser gestionada per un ens, la Comissió Gestora, en els seus inicis sense una forma jurídica determinada, com un grup de persones que organitzaven i gestionaven la festa, i posteriorment va passar a constituir-se en associació.
Español: La Federación de Les Fogueres de Sant Joan fue constituida en junio de 2006, si bien previamente, y desde sus orígenes, la fiesta ha sido gestionada por un ente, la Comisión Gestora, en sus inicios sin una forma jurídica determinada, tratándose de un grupo de personas que organizaban y gestionaban la fiesta, pasando posteriormente a constituirse en asociación.
Valencià: Més tard, amb la necessària constitució de totes les fogueres i barraques com a associacions, sorgix la necessitat de constituir-se en federació, tal com actualment està concebuda.
Español: Más tarde, con la necesaria constitución de todas las hogueras y barracas como asociación, surge la necesidad de constituirse la federación, tal y como actualmente está concebida.
Valencià: Entre els fins de la federació podem destacar: dirigir i coordinar tots els esforços de les persones que fan possible la festa, promoure la participació popular, difondre i fomentar la festa a tots els nivells, supervisar la gestió feta per les distintes associacions integrants, agermanar i consolidar les relacions amb altres entitats festeres dins i fora de la ciutat d'Alacant i, en general, tots aquells orientats a celebrar els festejos de les Fogueres.
Español: Entre los fines de la federación podemos destacar: la dirección y coordinación de todos los esfuerzos de las personas que hacen posible la fiesta; la promoción de la participación popular; la difusión y el fomento de la fiesta a todos los niveles; la supervisión de la gestión desarrolladas por las distintas asociaciones integrantes de la misma; hermanar y estrechar las relaciones con otras entidades festeras dentro y fuera de la ciudad de Alicante; y, en general, todo aquello orientado a la celebración de los festejos de Les Fogueres.
Valencià: A este efecte realitza activitats diverses com: l'organització de les activitats pròpies de la festa; campanyes de divulgació per a incrementar la participació; la coordinació amb l'Ajuntament d'Alacant de totes les activitats que s'han de realitzar; la busca de fons econòmics; la realització de publicacions, campanyes, conferències, congressos, etc.
Español: Para ello realiza actividades diversas como: la organización de las actividades propias de la fiesta; campañas de divulgación para incrementar la participación; coordinación con el Ayuntamiento de Alicante de todas las actividades a realizar; búsqueda de fondos económicos; realización de publicaciones, campañas, conferencias, congresos, etc.
Valencià: ; la prestació de servicis a totes les associacions integrades per al compliment dels seus fins; el disseny del programa anual de la festa, i, en general, totes aquelles dirigides a fomentar, potenciar i engrandir la festa de les Fogueres de Sant Joan. 2.5.4.
Español: ; prestación de servicios a todas las asociaciones integradas para el cumplimiento de sus fines; diseño del programa anual de la fiesta; y, en general, todas aquellas dirigidas a fomentar, potenciar y engrandecer la fiesta de Les Fogueres de Sant Joan. 2.5.4.
Valencià: Patrimoni cultural. 2.5.4.1.
Español: Patrimonio cultural. 2.5.4.1.
Valencià: La foguera.
Español: La hoguera.
Valencià: La foguera, com a monument artístic efímer, és l'eix principal entorn del qual es desenrotlla tota la festa.
Español: La hoguera, como monumento artístico efímero, es el eje principal en torno al cual se desarrolla toda la fiesta.
Valencià: Són estructures en què es combinen l'arquitectura, l'escultura i la pintura, i que seguixen una composició tradicional formada per una base, on es desenrotllen escenes formades per ninots, un cos central i un coronament.
Español: Son estructuras en las que se combinan la arquitectura, la escultura y la pintura y que siguen una composición tradicional formada por una base, donde se desarrollan escenas formadas por ninots, un cuerpo central y un remate.
Valencià: Per a construir-les s'empren components com la fusta, el cartó, la tela o materials nous introduïts recentment, com el suro blanc, que faciliten la combustió.
Español: Para su construcción se emplean componentes como la madera, el cartón, la tela o nuevos materiales introducidos recientemente, como el corcho blanco, que facilitan su combustión.
Valencià: Les formes de la foguera es regixen prenent com a base un contingut, la majoria de les vegades satíric i crític, que es desenrotlla entorn de les escenes que van contant els ninots, que estan acompanyats de cartells explicatius.
Español: Las formas de la hoguera están regidas en base a un contenido, la mayoría de las veces satírico y crítico, que se desarrolla en torno a las escenas que van contando los ninots, que están acompañados de cartelas explicativas.
Valencià: Les fogueres estan dividides en categories, segons el seu pressupost, i són valorades per un jurat que concedix generalment cinc premis a cada una, a excepció de les fogueres de la categoria especial, a les quals es concedixen tants premis com fogueres s'han plantat eixe any. 2.5.4.2.
Español: Las hogueras están divididas en categorías, según su presupuesto, y son valoradas por un jurado que concede generalmente cinco premios a cada una de ellas, a excepción de las hogueras de categoría especial, a las que se conceden tantos premios como hogueras se han plantado ese año. 2.5.4.2.
Valencià: Evolució esteticoartística de la foguera.
Español: Evolución estético-artística de la hoguera.
Valencià: En els inicis de la festa, en 1928, la tendència generalitzada en les tres primeres edicions va ser la de seguir una estètica pròxima a la de la falla valenciana, amb monuments situats sobre cadafals de gran altura, en què ninots de caràcter realista integraven una escena única.
Español: En los inicios de la fiesta, en 1928, la tendencia generalizada, en las tres primeras ediciones, fue la de seguir una estética cercana a la de la falla valenciana, con monumentos situados sobre catafalcos de gran altura, en los que ninots de carácter realista desarrollaban una única escena.
Valencià: No serà fins a 1931 que l'artista Gastón Castelló introduirà en el monument elements provinents de l'art déco.
Español: No será hasta 1931 cuando, por parte del artista Gastón Castelló, se introducirán en el monumento elementos provenientes del art déco.
Valencià: Els trets estilístics en què es basarà esta estètica seran l'estilització, la simetria, la reiteració de motius decoratius, la utilització de figures al·legòriques, l'ús de colors plans i la introducció de volums arquitectònics.
Español: Los rasgos estilísticos en los que estará basada esta estética serán la estilización, la simetría, la reiteración de motivos decorativos, la utilización de figuras alegóricas, el uso de colores planos y la introducción de volúmenes arquitectónicos.
Valencià: Estes innovacions van donar com a resultat una elegància formal, una complexitat compositiva i una netedat de línies que contrastaven amb l'estètica de la falla valenciana.
Español: Estas innovaciones dieron como resultado una elegancia formal, una complejidad compositiva y una limpieza de líneas, que contrastaban con la estética de la falla valenciana.
Valencià: D'esta manera, es va encunyar per a les noves formes el nom d'estil alacantí, que molts artistes van prendre com a model.
Español: De esta forma, se acuñó para las nuevas formas el nombre de estilo alicantino, tomándose como modelo a seguir por muchos artistas.
Valencià: Després de la Guerra Civil, estes noves formes es van mantindre, combinant-se en molts casos amb elements més monumentalistes o recarregats que van fer que a poc a poc la foguera anara assimilant-se a la falla valenciana.
Español: Tras la Guerra Civil, estas nuevas formas se mantuvieron, combinándose en muchos casos con elementos más monumentalistas o recargados que hicieron que poco a poco la hoguera fuera asimilándose a la falla valenciana.
Valencià: Esta tendència es va generalitzar a partir de la dècada de 1960, en què els monuments van arribar a una barroquització desconeguda fins aleshores.
Español: Esta tendencia se generalizó a partir de la década de 1960, en la que los monumentos alcanzaron una barroquización desconocida hasta la fecha.
Valencià: Esta tònica es mantindrà en l'estètica de les fogueres fins als anys finals de la dècada de 1970.
Español: Esta tónica se mantendrá en la estética de las hogueras, hasta los años finales de la década de 1970.
Valencià: És en esta època quan s'anunciaran en alguns monuments els canvis formals i artístics que s'introduiran plenament amb l'arribada de la democràcia.
Español: Es en esta época cuando se anunciarán, en algunos monumentos, los cambios formales y artísticos que se introducirán plenamente con la llegada de la democracia.
Valencià: Els artistes de la dècada dels huitanta van transformar l'essència formal i conceptual del monument adoptant un nou llenguatge en el qual l'experimentació estava molt present.
Español: Los artistas de la década de los ochenta, transformaron la esencia formal y conceptual del monumento adoptando un nuevo lenguaje en el cual la experimentación estaba muy presente.
Valencià: A partir d'este moment no hi hauria una tendència artística concreta a la qual els artistes pogueren acollir-se, sinó que cada un d'ells podia donar resposta lliurement als nous reptes que plantejava el monument.
Español: A partir de este momento no habría una tendencia artística concreta a la cual los artistas pudieran acogerse, sino que cada uno de ellos podría dar respuesta libremente a los nuevos retos que planteaba el monumento.