gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Prosseguix pel nord de les parcel·les números 10, 8, 31, 32 i 33 del polígon núm. 15.
Español: Prosigue por el norte de las parcelas números 10, 8, 31, 32 y 33 del polígono nº 15.
Valencià: Gira a sud pel camí al costat de la parcel·la núm. 33, l'incorpora i prosseguix pel límit sud de les parcel·les 1 i 3.
Español: Gira a sur por el camino junto a la parcela nº 33, incorporándolo y prosigue por el linde sur de las parcelas 1 y 3.
Valencià: Gira a sud pel límit este del camí fins al by pass.
Español: Gira a sur por el linde este del camino hasta el by pass.
Valencià: I junt amb este fins al punt d'origen.
Español: Y junto a éste hasta el punto de origen.
Valencià: Assuts de la séquia de Tormos, de la séquia de Mislata i de la séquia de Mestalla Origen: intersecció entre la prolongació del límit este de la parcel·la 529 i el camí que discorre al nord de les parcel·les 529 i 160 del polígon 14 de Paterna, punt A.
Español: Azudes de la Acequia de Tormos, de la Acequia de Mislata y de la Acequia de Mestalla Origen: intersección entre la prolongación del linde este de la parcela 529 y el camino que discurre al norte de las parcelas 529 y 160 del polígono 14 de Paterna, punto A.
Valencià: Línia delimitadora: Des de l'origen la línia, creua la séquia i continua pel límit nord de la parcel·la 152 del polígon 14 fins al camí.
Español: Línea delimitadora: Desde el origen la línea cruza la Acequia y continúa por el linde norte de la parcela 152 del polígono 14 hasta el camino.
Valencià: Gira a sud incloent-hi el camí, fins a la parcel·la 322 del polígon núm. 13, per a continuar per la séquia de Tormos incorporant-la.
Español: Gira a sur incluyendo el camino, hasta la parcela 322 del polígono nº 13, para continuar por la Acequia de Tormos incorporándola.
Valencià: Gira per la prolongació de la parcel·la 117 del polígon 7 de Manises, prosseguint pel límit de la séquia de Mislata fins a la parcel·la 84 d'este polígon.
Español: Gira por la prolongación de la parcela 117 del polígono 7 de Manises, prosiguiendo por el límite de la Acequia de Mislata hasta la parcela 84 de este polígono.
Valencià: Inclou la parcel·la núm. 84 i continua pel límit nord de les parcel·les 82, 55, 54, 173, 35, 236, 34, 33, 31, 238, 240, 241, 242, 272, 12, 14, 144 i 7 fins a l'autovia.
Español: Incluye la parcela nº 84 y continúa por el linde norte de las parcelas 82, 55, 54, 173, 35, 236, 34, 33, 31, 238, 240, 241, 242, 272, 12, 14, 144 y 7 hasta la autovía.
Valencià: Continua per l'autovia fins a la parcel·la 549 del polígon 14 de Paterna.
Español: Continúa por la autovía hasta la parcela 549 del polígono 14 de Paterna.
Valencià: Gira pel límit sud de les parcel·les 549, 550, 492, 491, 261, i pel límit oest i sud de les parcel·les 729 i 661.
Español: Gira a este por el linde sur de las parcelas 549, 550, 492, 491, 261, y por el linde oeste y sur de las parcelas 729 y 661.
Valencià: Creua la séquia de Tormos, prosseguix pel límit nord del camí fins a la mitgera entre les parcel·les 175 i 174 per la qual prosseguix cap a sud i continua incorporant el camí fins al punt d'origen.
Español: Cruza la Acequia de Tormos, prosigue por el límite norte del camino hasta la medianera entre las parcelas 175 y 174 por la que prosigue hacia sur y continúa incorporando el camino hasta el punto de origen.
Valencià: Assuts de la séquia de Favara i de la séquia de Rascanya Origen: Trobada entre el límit sud del braçal dels Moros amb el límit entre els termes municipals de Quart de Poblet i Mislata, punt A.
Español: Azudes de la Acequia de Favara y de la Acequia de Rascaña Origen: encuentro entre el linde sur del brazal de los Moros con el límite entre los términos municipales de Quart de Poblet y Mislata, punto A.
Valencià: Línia delimitadora: Des del punt d'origen la línia seguix pel límit del braçal dels Moros fins a la prolongació del límit entre els termes municipals de Paterna i Quart de Poblet, sobre el riu.
Español: Línea delimitadora: Desde el punto de origen la línea sigue por el linde del brazal de los Moros hasta la prolongación del límite entre los términos municipales de Paterna y Quart de Poblet, sobre el río.
Valencià: Continua per este límit per a girar a nord-est pel camí existent, i l'inclou.
Español: Continúa por dicho límite para girar a nordeste por el camino existente, incluyéndolo.
Valencià: Seguix pel límit sud de les parcel·les 207, 274, 99, 208 del polígon 11 de Paterna i pel límit sud de les parcel·les 1, 2, 3 i 4 del polígon 5 de València.
Español: Sigue por el linde sur de las parcelas 207, 274, 99, 208 del polígono 11 de Paterna y por el linde sur de las parcelas 1, 2, 3 y 4 del polígono 5 de Valencia.
Valencià: Continua per la séquia de Rascanya, incloent-la fins a la prolongació del límit entre els termes entre Quart i Mislata, pel qual continua fins al punt d'origen.
Español: Continúa por la Acequia de Rascaña, incluyéndola hasta la prolongación del linde entre los términos entre Quart y Mislata, por el que continúa hasta el punto de origen.
Valencià: Assut de la séquia de Rovella Origen: Trobada entre l'ampit del riu en el passeig de la Petxina i una línia imaginària situada en paral·lel i a 200 m.
Español: Azud de la Acequia de Rovella Origen: Encuentro entre el pretil del río en el Paseo de la Pechina y una línea imaginaria situada en paralelo y a 200 m.
Valencià: de l'assut, aigües avall d'este, punt A.
Español: del Azud, aguas debajo de éste, punto A.
Valencià: Línia delimitadora: Des de l'origen la línia contínua en paral·lel a l'assut fins a l'ampit del riu situat en l'avinguda Manuel de Falla, contínua fins al pont de 9 d'octubre, pel qual prosseguix fins a la paral·lela situada a 200 m.
Español: Línea delimitadora: Desde el origen la línea continua en paralelo al Azud hasta el pretil del río situado en la avenida Manuel de Falla, continua hasta el puente de 9 de octubre, por el que prosigue hasta la paralela situada a 200 m.
Valencià: de l'assut, aigües amunt, continua per esta fins a l'ampit del riu i per este fins al punt d'origen. 4.
Español: del Azud aguas arriba, continua por ella hasta el pretil del río y por éste hasta el punto de origen. 4.
Valencià: Descripció: (Basat principalment en l'Estudi d'Enric Guinot, Sergi Selma i Reis Lloria.
Español: Descripción: (Basado principalmente en el Estudio de Enric Guinot, Sergi Selma y Reis Lloría.
Valencià: Conselleria de Cultura, Educació i Esport, ressenyat en la bibliografia) Des de temps immemorial, .horta.
Español: Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, reseñado en la bibliografía) Desde tiempo inmemorial .La Huerta.
Valencià: en la societat valenciana és el nom popular que reben les terres de regadiu lligades a una població, vila o ciutat.
Español: en la sociedad valenciana es el nombre popular que reciben las tierras de regadío ligadas a una población, villa o ciudad.
Valencià: L'Horta de València, vertebrada per les séquies que naixen del riu Túria, és conseqüència d'una forma d'assentament humà, d'intervenció en l'entorn i explotació dels seus recursos que s'ha produït en la plana de València des de la romanització.
Español: La Huerta de Valencia, vertebrada por las Acequias que nacen del río Turia, es consecuencia de una forma de asentamiento humano, de intervención en el entorno y explotación de sus recursos que se ha venido produciendo en la Vega de Valencia desde la romanización.
Valencià: Dins del complex sistema d'enginyeria hidràulica que servix per al reg d'esta horta, l'assut és el conjunt d'elements constructius que servixen per a derivar l'aigua del riu cap a la séquia, i són principalment la presa que reté l'aigua del riu i les boques de la séquia, anomenades goles, amb les seues comportes, i l'almenara que regula els cabals corresponents a la comunitat de regants i que torna al riu els excedents.
Español: Dentro del complejo sistema de ingeniería hidráulica que sirve para el riego de esta huerta, el Azud es el conjunto de elementos constructivos que sirven para derivar el agua del río hacia la Acequia, y son principalmente la presa que retiene el agua del río y las bocas de la Acequia llamadas .golas.
Valencià: Tot això, segons el règim de repartiments o .tandes.
Español: Todo ello según el régimen de repartos o .tandeos.
Valencià: , regulat en el Tribunal de les Aigües.
Español: regulado en el Tribunal de las Aguas.
Valencià: Estos assuts de les séquies posseïxen un extraordinari valor històric, arquitectònic i etnològic que els fa mereixedors del seu reconeixement com a bé d'interés cultural.
Español: Dichos Azudes de las Acequias poseen un extraordinario valor histórico, arquitectónico y etnológico que les hace merecedor de su reconocimiento como Bien de Interés Cultural.
Valencià: Estos assuts pertanyen a les següents séquies enumerades seguint el curs del corrent:.
Español: Estos Azudes pertenecen a las siguientes Acequias enumeradas siguiendo el curso de la corriente:.
Valencià: Rascanya.
Español: Rascaña.
Valencià: Introducció històrica L'Horta de València ha estat regada històricament per huit grans sistemes hidràulics anomenats popularment séquies mares o majors, de les quals una ha tingut una història i organització pròpia des del segle XIII, la séquia Real de Moncada, i les altres set, mantenint la seua autonomia quant a la seua organització interna, també almenys des del segle XIII, han estat supeditades a una peculiaríssima organització de caràcter judicial: el Tribunal de les Aigües de València.
Español: Introducción histórica La Huerta de Valencia ha estado regada históricamente por ocho grandes sistemas hidráulicos llamados popularmente Acequias madres o mayores, de las cuales una ha tenido una historia y organización propia desde el siglo XIII, la Real Acequia de Moncada, y las otras siete, manteniendo su autonomía en cuanto a su organización interna, también al menos desde el siglo XIII han estado supeditadas a una peculiarísima organización de carácter judicial: el Tribunal de las Aguas de Valencia.
Valencià: El Tribunal de les Aigües de València és la institució que reunix les dites séquies per a aplicar justícia als llauradors quant als usos i conflictes del reg.
Español: El Tribunal de las Aguas de Valencia es la institución que reúne a dichas Acequias para aplicar justicia a los labradores en cuanto a los usos y conflictos del riego.
Valencià: Al costat esquerre del riu hi ha tres séquies i tres comunitats de regants: Mestalla, Rascanya i Tormos, i al costat dret, són set comunitats de regants, Rovella, Favara, Mislata, Xirivella, Quart, Benàger-Faitanar, la Comunitat d'Aldaia i la Comunitat de Manises.
Español: Al lado izquierdo del río hay tres Acequias y tres comunidades de regantes: Mestalla, Rascaña y Tormos, y al lado derecho, son siete comunidades de regantes, Rovella, Favara, Mislata, Xirivella, Quart, Benàger-Faitanar, la Comunidad de Aldaia y la Comunidad de Manises.
Valencià: Les quatre últimes compartixen la mateixa séquia mare inicial i el mateix fan Mislata i Xirivella.
Español: Las cuatro últimas comparten la misma Acequia madre inicial y lo mismo hacen Mislata y Xirivella.
Valencià: D'altra banda, la séquia Real de Moncada s'ha trobat lligada històricament al Tribunal de les Aigües, per ser des de la seua almenara on es partien i .tandaven.
Español: Por otra parte, la Acequia Real de Moncada se ha encontrado ligada históricamente al Tribunal de las Aguas, por ser desde su almenara donde se partían y .tandeaban.
Valencià: les aigües que posteriorment anaven a alimentar les séquies de l'horta de València, així com pels nombrosos plets entre les seues comunitats de regants.
Español: las aguas que posteriormente alimentarían a las Acequias de la Vega de Valencia, así como por los numerosos pleitos entre sus Comunidades de Regantes.
Valencià: Les séquies del costat nord del riu, a més de la ciutat de València i les seues pedanies de Benimàmet, Borbotó i Carpesa, reguen les terres dels municipis de Paterna, Burjassot, Godella, Tavernes Blanques, Alboraya, Almàssera, i la séquia Real de Moncada els municipis compresos entre Paterna i Puçol.
Español: Las Acequias del lado norte del río, además de la ciudad de Valencia y sus pedanías de Benimamet, Borbotó y Carpesa, riegan las tierras de los municipios de Paterna, Burjassot, Godella, Tavernes Blanques, Alboraya, Almàssera, y la Acequia Real de Moncada los municipios comprendidos entre Paterna y Puçol.
Valencià: I les séquies del costat sud reguen les terres dels municipis de Manises, Quart de Poblet, Aldaia, Alaquàs, Torrent, Picanya, Mislata, Xirivella, Paiporta, Benetússer, Sedaví, Alfafar, Llocnou de la Corona, Massanassa, Catarroja i Albal.
Español: Y las Acequias del lado sur riegan las tierras de los municipios de Manises, Quart de Poblet, Aldaia, Alaquàs, Torrent, Picanya, Mislata, Xirivella, Paiporta, Benetússer, Sedaví, Alfafar, Llocnou de la Corona, Massanassa, Catarroja y Albal.
Valencià: El que vol dir que, quan es parla de .l'Horta de València.
Español: Lo que quiere decir que cuando se habla de la .Huerta de Valencia.
Valencià: , esta comprén un territori ampli i complex.
Español: ésta abarca un territorio amplio y complejo.
Valencià: Encara que el regadiu és conegut per les societats mediterrànies des de l'època neolítica i ha existit en època romana, islàmica, feudal i moderna, segons Enric Guinot, les séquies de la plana de València van ser dissenyades i construïdes en època islàmica, abans de la conquista cristiana.
Español: Aunque el regadío es conocido por las sociedades mediterráneas desde la época Neolítica y ha existido en época romana, islámica, feudal y moderna, según Enric Guinot, las Acequias de la Vega de Valencia fueron diseñadas y construidas en época islámica, antes de la conquista cristiana.
Valencià: Posteriorment, els repobladors cristians adopten la realitat física i material de les séquies tal com funcionaven .en temps de sarraïns.
Español: Posteriormente los repobladores cristianos adoptan la realidad física y material de las Acequias tal como funcionaban .en tiempos de Sarracenos.
Valencià: frase repetida en l'època.
Español: frase repetida en la época.
Valencià: El document clau és un privilegi del rei Jaume I de l'any 1239 en què este monarca concedia als repobladors de la ciutat i de l'horta de València la possessió i gestió del sistema de séquies de la dita horta: .Donem i atorguem per a sempre totes i cadascuna dels séquies de València, llevat de la que va a Puçol, de tal manera que sempre pugueu regar tal com és costum d'antic.
Español: El documento clave es un privilegio del Rey Jaime I del año 1239 en el que este monarca concedía a los repobladores de la ciudad y huerta de Valencia la posesión y gestión del sistema de Acequias de dicha huerta: .Donem i atorguem per a sempre totes i cadascuna de les séquies de València, llevat de la que va a Puçol, de tal manera que sempre pugueu regar tal com és costum d'antic.
Valencià: Posteriorment, en 1268, el mateix rei Jaume I donava també als regants la possessió i l'ús de la séquia Real de Moncada, i naixia així la respectiva comunitat de regants.
Español: Posteriormente, en 1268, el mismo Rey Jaime I daba también a los regantes la posesión y uso de la Real Acequia de Moncada, naciendo así la respectiva comunidad de regantes.
Valencià: I, encara que la història de les comunitats de regants ha sigut complexa des del segle XIII al XX, ha gaudit d'una gran estabilitat en la seua localització i funció dels sistemes hidràulics corresponents.
Español: Y aunque la historia de las comunidades de regantes ha sido compleja desde el siglo XIII al XX ha gozado de una gran estabilidad en su localización y función de los sistemas hidráulicos correspondientes.
Valencià: En este moment, les comunitats de regants del Tribunal de les Aigües estan en un gravíssim procés de desaparició de les hortes respectives, amb les repercussions que això pot tindre en la pervivència del mateix Tribunal de les Aigües.
Español: En este momento las Comunidades de Regantes del Tribunal de las Aguas están en un gravísimo proceso de desaparición de las huertas respectivas, con las repercusiones que esto puede tener en la pervivencia del propio Tribunal de las Aguas.
Valencià: Descripció arquitectònica L'assut és una presa o parada realitzada artificialment sobre un curs d'aigua amb l'objectiu de retindre i derivar el seu cabal per al seu ús posterior.
Español: Descripción arquitectónica El Azud es una presa o parada realizada artificialmente sobre un curso de agua con el objetivo de retenerla y derivar su caudal para su uso posterior.
Valencià: La paraula és d'origen àrab (al-assud).
Español: La palabra es de origen árabe (al-assud).
Valencià: En els sistemes hidràulics, este element es correspon amb el punt de captació d'aigua, que és retinguda per la presa i introduïda totalment o parcialment en una xarxa de séquies de distribució.
Español: En los sistemas hidráulicos, este elemento se corresponde con el punto de captación de agua, retenida por la presa, introduciéndola total o parcialmente en una red de Acequias de distribución.
Valencià: Generalment, tenen poca altura però poden ser molt llargues.
Español: Generalmente tienen poca altura pero pueden ser muy largas.
Valencià: Inicialment, la seua construcció era simple, amb branques, pedres i terra, disposant d'una espècie de barrera obliqua al curs d'aigua, de poca consistència i necessitada de moltes reformes després de grans avingudes.
Español: Inicialmente su construcción era simple, con ramas, piedras y tierra disponiendo de una especie de barrera oblicua al curso de agua, de poca consistencia y necesitada de múltiples reformas después de grandes avenidas.
Valencià: Amb el pas dels segles, estes barreres artificials es van a convertir en grossos murs construïts amb fàbriques de rajola i carreus.
Español: Con el paso de los siglos, estas barreras artificiales se van a convertir en gruesos muros construidos con fábricas de ladrillo y sillares.
Valencià: Els assuts disposen al seu torn d'altres elements com:.
Español: Los Azudes disponen, a su vez, de otros elementos como:.
Valencià: , configurades per una doble arcada amb un suport central de pedra que fan les funcions d'entrada de l'aigua en el caixer de la séquia mare.
Español: , configuradas por una doble arcada con un apoyo central de piedra que hacen las funciones de entrada del agua en el cajero de la Acequia madre.
Valencià: En estes boques es troben les comportes que les obrin o tanquen i regulen la quantitat d'aigua que entra en ella.
Español: En estas bocas se encuentran las compuertas que las abren o cierran regulando la cantidad de agua que entrase en ella.
Valencià: La caseta, que protegia les comportes.
Español: La caseta, que protegía las compuertas.
Valencià: Van ser utilitzades a vegades com a vivenda dels guardes, i eren periòdicament arrasades per les riuades.
Español: Fueron utilizadas a veces como vivienda de los guardas, y eran periódicamente arrasadas por las riadas.
Valencià: L'almenara és una comporta situada immediatament a continuació de la presa, la funció principal de la qual és regular el repartiment exacte del cabal d'aigua pactat entre les séquies de l'Horta de València, després del qual s'aboca al riu l'aigua sobrant.
Español: La almenara es una compuerta situada inmediatamente a continuación de la presa, cuya función principal es regular el reparto exacto del caudal de agua pactado entre las Acequias de la Huerta de Valencia, vertiéndose al río la sobrante.
Valencià: Totes estes són bàsiques per a regular el reg, però mereix especial menció la de la séquia Real de Moncada, perquè era on es partia l'aigua del riu per a tota l'Horta en els freqüents anys d'escassetat, i per això, ja l'any 1321, el rei Jaume II va regular amb detall les seues dimensions i forma d'usar-la. 5.
Español: Todas ellas son básicas para regular el riego pero merece especial mención la de la Real Acequia de Moncada porque era donde se partía el agua del río para toda la Huerta en los frecuentes años de escasez, y por ello, ya en el año 1321 el Rey Jaime II reguló con detalle sus dimensiones y forma de usarla. 5.
Valencià: Monuments 5.1.
Español: Monumentos 5.1.
Valencià: Descripció: L'assut de la séquia Real de Moncada L'assut o presa, en el seu emplaçament, correspon a l'època islàmica, encara que no hi ha constància exacta de quan es van realitzar les obres que hui són visibles.
Español: Descripción: El Azud de la Real Acequia de Moncada El Azud o presa en su emplazamiento corresponde a la época islámica, aunque no hay constancia exacta de cuando se realizaron las obras que hoy son visibles.
Valencià: En 1867, l'anglés C.
Español: En 1867, el inglés C.
Valencià: Marckham va visitar València per a conéixer els sistemes de reg tradicionals i la seua possible aplicació a l'Índia colonial.
Español: Marckham visitó Valencia para conocer los sistemas de riego tradicionales y su posible aplicación en la India colonial.
Valencià: Gràcies a això, tenim algunes notícies sobre diverses séquies valencianes, entre estes la de Moncada.
Español: Gracias a ello tenemos algunas noticias sobre varias Acequias valencianas, entre ellas, la de Moncada.
Valencià: Conta este viatger que .l'assut era una massa de calç i pedres sense obrar; l'aigua del riu cau per damunt de cinc escalons, la part superior dels quals forma la presa i, en un dels extrems, hi havia una comporta per a desenrunar.
Español: Cuenta este viajero que .el Azud era una masa de cal y piedras sin obrar; el agua del río cae por encima de cinco escalones, cuya parte superior forma la represa y, en uno de los extremos, existía una compuerta para desescombrar.
Valencià: Este assut ha sigut, com en altres llocs, el punt tradicional d'enfrontament entre regants de diverses comunitats o séquies perquè, en cas de rebliment o sequera, el seu funcionament pactat es podia veure alterat en favor de qualsevol de les parts usuàries de l'aigua del riu.
Español: Este azud ha sido, como en otros lugares, el punto tradicional de enfrentamiento entre regantes de diversas comunidades o Acequias porque, en caso de colmatación o sequía, su funcionamiento pactado se podía ver alterado en favor de cualquiera de las partes usuarias del agua del río.
Valencià: L'almenara Real era el punt pel qual les séquies de l'horta podien rebre l'aigua de tanda en els temps de sequera, una aigua que es repartia també amb els anomenats .pobles castell.
Español: La Almenara Real era el punto por el que las Acequias de la Vega podían recibir el agua de tandeo en tiempos de sequía, un agua que se repartía también con los llamados .pueblos-castillos.
Valencià: situats al tram alt del riu.
Español: situados en el tramo alto del río.
Valencià: Una sèrie de furs i privilegis atorgats per Jaume II en 1321 permetien als regants de l'horta de València exigir a aquells .Bugarra, Pedralba, Benaguasil, Vilamarxant i Riba-roja del Túria.
Español: Una serie de fueros y privilegios otorgados por Jaime II en 1321 permitían a los regantes de la Vega de Valencia exigir a aquellos .Bugarra, Pedralba, Benguassil, Vilamarxant y Riba-roja del Túria la cesión del agua en tandas de cuatro días cada ocho.
Valencià: La tanda havia de passar l'assut de Moncada sense que els regants d'esta séquia pogueren agafar-ne, per la qual cosa el dia corresponent se situaven a l'almenara Real el sequier de Moncada i un síndic de l'horta, els quals marcaven el nivell normal de l'aigua abans d'arribar la dotació completa de la tanda.
Español: La tanda debía pasar el Azud de Moncada sin que los regantes de esta Acequia pudiesen quedársela, por lo que el día correspondiente se situaban en la Almenara Real el acequiero de Moncada y un síndico de la Vega, quienes marcaban el nivel normal del agua antes de llegar la dotación completa de la tanda.
Valencià: Este senyal servia de referència a partir del moment per a repartir l'aigua que arribava de més a l'assut i poder desviar-la cap a l'horta.
Español: Esta señal servía de referencia a partir de aquel momento para repartir el agua que llegaba de más al Azud y poder desviarla hacia la vega.
Valencià: En la dècada de 1860, l'almenara Real va ser objecte d'un enverinat plet de nou amb les altres de l'horta de València, concretament sobre els taulers que la tancaven.
Español: En la década de 1860 la Almenara Real fue objeto de un enconado pleito de nuevo con las otras de la Vega de Valencia, concretamente sobre los tablones que la cerraban.