gplsi/alia_multilingual_parallel_sentences huggingface dataset:
Valencià: Aquesta resolució no posa fi a la via administrativa i, contra aquesta, es podrà interposar recurs d'alçada en el termini d'un mes comptat a partir de l'endemà de la seua publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte que s'ha recorregut, o davant del conseller d'Educació, Cultura i Esport, òrgan competent per a resoldre'l, d'acord amb el que es disposa als articles 121 i 122 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
Español: La presente resolución no pone fin a la vía administrativa y, contra la misma podrá interponerse recurso de alzada en el plazo de un mes contado desde el día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana ante el mismo órgano que ha dictado el acto recurrido, o ante el conseller de Educación, Cultura y Deporte, órgano competente para resolverlo, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 121 y 122 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.
Valencià: - La sotssecretària de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport: Eva María Coscollá Grau.
Español: - Subsecretaria de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte: Eva María Coscollá Grau.
Valencià: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV – Disposició ================= Compartir Compartir Tornar Guardar el document Descarregar les metadades en format XML Sumari del DOGV 8905, del 15-09-2020 (2020/7303) RESOLUCIÓ de 4 de setembre de 2020, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, per la qual s'incoa un expedient per a declarar bé immaterial de rellevància local les Festes de la Mare de Déu dels Àngels, de Sant Mateu.
Español: Diari Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV - Disposición ================== Comparte Comparte Volver Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML Sumario DOGV 8905, del 15-09-2020 (2020/7303) RESOLUCIÓN de 4 de septiembre de 2020, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, por la que se incoa expediente para declarar bien inmaterial de relevancia local las Fiestas de la Mare de Déu dels Àngels, de Sant Mateu.
Valencià: ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Dades del document Número de DOGV : 8905 Data del DOGV : 15-09-2020 Secció del DOGV : III.
Español: --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Datos del documento Número DOGV : 8905 Fecha DOGV : 15-09-2020 Sección del DOGV : III.
Valencià: ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES Número del document : 2020/7303 CVE Data del document : 04-09-2020 Organisme emissor : Conselleria d'Educació, Cultura i Esport Tipus de document : Resolució Descriptors : * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport Conselleria d'Educació, Cultura i Esport RESOLUCIÓ de 4 de setembre de 2020, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, per la qual s'incoa un expedient per a declarar bé immaterial de rellevància local les Festes de la Mare de Déu dels Àngels, de Sant Mateu.
Español: ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS Número del documento : 2020/7303 CVE Fecha del documento : 04-09-2020 Organismo emisor : Conselleria de Educación, Cultura y Deporte Tipo de documento : Resolución Descriptores : * Conselleria de Educación, Cultura y Deporte Conselleria de Educación, Cultura y Deporte RESOLUCIÓN de 4 de septiembre de 2020, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, por la que se incoa expediente para declarar bien inmaterial de relevancia local las Fiestas de la Mare de Déu dels Àngels, de Sant Mateu.
Valencià: [2020/7303] L'article 1.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, estableix que formen part del patrimoni cultural valencià, en qualitat de béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, els coneixements, les tècniques, les pràctiques i els usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana.
Español: [2020/7303] El artículo 1.3 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano, establece que forman parte del patrimonio cultural valenciano, en calidad de bienes inmateriales del patrimonio etnológico, las creaciones, los conocimientos, las técnicas, las prácticas y los usos más representativos y valiosos de las formas de vida y de la cultura tradicional valenciana.
Valencià: Els articles 15.5 i 55 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, estableixen que s'inclouran en la secció cinquena de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, amb la qualificació de béns immaterials de rellevància local, aquelles creacions, coneixements, pràctiques, tècniques, usos i activitats més representatives i valuoses de la cultura i les formes de vida tradicionals valencianes.
Español: Los artículos 15.5 y 55 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, establecen que se incluirán en la sección quinta del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano, con la calificación de bienes inmateriales de relevancia local, aquellas creaciones, conocimientos, prácticas, técnicas, usos y actividades más representativas y valiosas de la cultura y las formas de vida tradicionales valencianas.
Valencià: Igualment s'hi inclouran els béns immaterials que siguen expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci i, en especial, aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià.
Español: Igualmente, se incluirán los bienes inmateriales que sean expresiones de las tradiciones del pueblo valenciano en sus manifestaciones musicales, artísticas, gastronómicas o de ocio y, en especial, aquellas que han sido objeto de transmisión oral y las que mantienen y potencian el uso del valenciano.
Valencià: Vistos els informes tècnics favorables a la incoació de l'expedient de declaració de bé immaterial de rellevància local, emesos pel Servei de Patrimoni Cultural i per la Comissió Tècnica per a l'Estudi i Inventari del Patrimoni Immaterial, i de conformitat amb aquests; fent ús de les facultats que em confereixen l'article 56 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià; l'article 22 del Decret 186/2017, de 24 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i l'article 19.1 del Decret 62/2011, de 20 de maig, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, resolc: Primer Incoar un expedient per a declarar bé immaterial de rellevància local les Festes de la Mare de Déu dels Àngels de Sant Mateu i realitzar-ne la inscripció en la secció cinquena de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.
Español: Vistos los informes técnicos favorables a la incoación del expediente de declaración de bien inmaterial de relevancia local, emitidos por el Servicio de Patrimonio Cultural y por la Comisión Técnica para el Estudio e Inventario del Patrimonio Inmaterial, y de conformidad con ellos; en uso de las facultades que confieren el artículo 56 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano; el artículo 22 del Decreto 186/2017, de 24 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, y el artículo 19.1 del Decreto 62/2011, de 20 de mayo, por el que se regula el procedimiento de declaración y el régimen de protección de los bienes de relevancia local, resuelvo: Primero Incoar el expediente para declarar bien inmaterial de relevancia local las Fiestas de la Mare de Déu dels Àngels de Sant Mateu y realizar su inscripción en la sección quinta del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano.
Valencià: Segon En atenció a allò que disposa l'article 56 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, en l'annex que s'adjunta a aquesta resolució es determinen els valors del bé que justifiquen aquesta declaració i es descriuen els detalls que permeten identificar-lo amb precisió.
Español: Segundo En atención a lo dispuesto en el artículo 56 de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, en el anexo que se adjunta a la presente resolución se determinan los valores del bien que justifican su declaración y se describen los detalles que permiten identificarlo con precisión.
Valencià: Tercer La protecció de les Festes de la Mare de Déu dels Àngels de Sant Mateu, com a patrimoni cultural immaterial, es concretarà en les mesures següents: a) Realitzar labors d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.
Español: Tercero La protección de las Fiestas de la Mare de Déu dels Àngels de Sant Mateu, como patrimonio cultural inmaterial, se concretará en las medidas siguientes: a) Realizar labores de identificación, descripción, investigación, estudio y documentación con criterios científicos.
Valencià: c) Vetlar pel desenvolupament normal i la pervivència d'aquesta manifestació cultural, així com tutelar la conservació dels seus valors tradicionals i la transmissió a les generacions futures.
Español: c) Velar por el desarrollo normal y la pervivencia de esta manifestación cultural, así como tutelar la conservación de sus valores tradicionales y su transmisión a las generaciones futuras.
Valencià: Qualsevol canvi que sobrepasse el desenvolupament normal dels elements que formen aquesta manifestació cultural haurà de comunicar-se a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural per a l'autorització administrativa, si escau, i la modificació consegüent d'aquesta resolució.
Español: Cualquier cambio que sobrepase el desarrollo normal de los elementos que forman esta manifestación cultural deberá comunicarse a la dirección general competente en materia de patrimonio cultural para, en su caso, la autorización administrativa y la modificación consiguiente de esta resolución.
Valencià: La gestió del patrimoni cultural protegit per aquesta declaració de bé de rellevància local immaterial correspon a l'Ajuntament de Sant Mateu.
Español: La gestión del patrimonio cultural protegido por esta declaración de bien de relevancia local inmaterial corresponde al Ayuntamiento de Sant Mateu.
Valencià: Quart Notificar aquesta resolució a les persones interessades en el procediment.
Español: Cuarto Notificar esta resolución a las personas interesadas en el procedimiento.
Valencià: ANNEX Denominació: Festes de la Mare de Déu dels Àngels Localitat: Sant Mateu Data de realització: segon dissabte després del diumenge de Pasqua de Resurrecció, amb caràcter anual.
Español: ANEXO Denominación: Fiestas de la Mare de Déu dels Àngels Localidad: Sant Mateu Fecha de realización: segundo sábado después del domingo de Pascua de Resurrección, con carácter anual.
Valencià: Actors principals: es consideren actors principals de la festa la corporació municipal, encapçalada pel portador de la senyera i els macers de la vila, el rector de la parròquia i la Junta Administrativa de la Mare de Déu dels Àngels, encapçalada pel portador del guió.
Español: Actores principales: se consideran actores principales de la fiesta la corporación municipal, encabezada por el portador de la señera y los maceros de la villa, el rector de la parroquia y la Junta Administrativa de la Mare de Déu dels Àngels, encabezada por el portador del guion.
Valencià: Actors secundaris: es consideren actors secundaris de la festa la Banda de Música Santa Cecília de Sant Mateu, que acompanya la comitiva en la romeria fins a l'eixida del poble i també durant els actes que se celebren al paratge de l'ermita; el Grup de Dolçainers Guillem Sorolla, que també participa amenitzant la romeria; les dames de les festes del cicle festiu corresponent; el grup de persones voluntàries encarregades de preparar les calderes i repartir l'embotit per als dinars populars; el poble de Sant Mateu, i la resta de participants en la romeria.
Español: Actores secundarios: se consideran actores secundarios de la fiesta la Banda de Música Santa Cecília de Sant Mateu, que acompaña la comitiva en la romería hasta la salida del pueblo y también durante los actos que se celebran al paraje de la Ermita; el Grup de Dolçainers Guillem Sorolla, que también participa amenizando la romería; las damas de las fiestas del ciclo festivo correspondiente; el grupo de personas voluntarias encargadas de preparar las calderas y repartir el embutido para las comidas populares; el pueblo de Sant Mateu, y demás participantes en la romería.
Valencià: Descripció del bé: Actes preliminars: durant els dies anteriors a la festa els preparatius inclouen l'elaboració de dolços tradicionals de la població que es reparteixen durant els actes festius posteriors al dinar.
Español: Descripción del bien: Actas preliminares: durante los días anteriores en la fiesta los preparativos incluyen la elaboración de dulces tradicionales de la población que se reparten durante los actos festivos posteriores a la comida.
Valencià: A més, el recorregut urbà de la romeria s'engalana amb uns estendards de color blau cel amb l'emblema de la Mare de Déu.
Español: Además, el recorrido urbano de la romería se engalana con unos estandartes de color azul cielo con el emblema de la Virgen María.
Valencià: També es preparen les canyes que ajuden els romers a fer l'ascensió a l'ermitori, que es decoren amb unes branques xicotetes d'olivera i una cinta commemorativa de color blau cel.
Español: También se preparan las cañas que ayudan los romeros a hacer la ascensión al ermitorio, que se decoran con unas pequeñas ramas de olivo y una cinta conmemorativa de color azul cielo.
Valencià: A més, encara que no directament relacionat amb la festa, des de fa aproximadament vint anys, la nit anterior té lloc a la població un aplec de grups de bombos i tambors en el qual participen un bon nombre d'agrupacions de les comarques de Castelló.
Español: Además, aunque no directamente relacionado con la fiesta, desde hace aproximadamente veinte años, la noche anterior tiene lugar en la población un encuentro de grupos de bombos y tambores en el cual participan un buen número de agrupaciones de las comarcas de Castellón.
Valencià: Part central: el dia de la Mare de Déu, els actes comencen, a les 7.00 del matí, amb una despertà a càrrec dels pirotècnics de la localitat.
Español: Parte central: el día de la Mare de Déu, los actos empiezan, a las 7.00 de la mañana, con una despertà a cargo de los pirotécnicos de la localidad.
Valencià: A les 8.00, la Banda de Música Santa Cecília duu a terme una diana pels carrers de la vila.
Español: A las 8.00, la Banda de Música Santa Cecília lleva a cabo una diana por las calles de la villa.
Valencià: A les 9.30 comença, als baixos de l'Ajuntament, el repartiment de les canyes per a totes les persones que participaran en la romeria.
Español: A las 9.30, empieza, en los bajos del Ayuntamiento, el reparto de las cañas para todas las personas que participaran en la romería.
Valencià: A les 9.50 es baixa la senyera des de la sala de la Vila, ubicada al primer pis de l'Ajuntament, mentre la Banda de Música interpreta l'Himne de Sant Mateu.
Español: A las 9.50 se baja la señera desde la sala de la Vila, ubicada en el primer piso del Ayuntamiento, mientras la Banda de Música interpreta el Himno de Sant Mateu.
Valencià: La senyera és recollida i portada en tot moment per un regidor de la corporació municipal.
Español: La señera es recogida y portada en todo momento por un regidor de la corporación municipal.
Valencià: A continuació, s'inicia la processó cívica amb la presència de les autoritats, les dames de festes, la Banda de Música Santa Cecília i el Grup de Dolçainers Guillem Sorolla.
Español: A continuación, se inicia la procesión cívica con la presencia de las autoridades, las damas de fiestas, la Banda de Música Santa Cecília y el Grup de Dolçainers Guillem Sorolla.
Valencià: La romeria fa tres parades durant el trajecte.
Español: La romería hace tres paradas durante el trayecto.
Valencià: La primera, als peus del peiró de l'avinguda Mare de Déu dels Àngels, lloc on acaba el nucli urbà; en aquest punt la Banda de Música abandona la comitiva.
Español: La primera, a los pies de la cruz de término de la avenida de la Mare de Déu dels Àngels, sitio donde acaba el casco urbano; en este punto la Banda de Música abandona la comitiva.
Valencià: La segona parada té lloc a la zona coneguda com els Banquets, una àrea de descans en què destaquen uns bancs de pedra, tot just passar el riu de la Mare de Déu; en aquest punt, els membres de l'Ajuntament conviden totes les persones que prenen part en la romeria a una magdalena i a fer un glopet de mistela.
Español: La segunda parada te lugar en la zona conocida como Els Banquets, una área de descanso en la que destacan unos bancos de piedra, apenas pasar el río de la Mare de Déu; en este punto, los miembros del Ayuntamiento invitan a todas las personas que toman parte en la romería a una magdalena y a beber un trago de mistela.
Valencià: La tercera parada, en la qual es recorden els avantpassats, té lloc en una de les revoltes de la pujada a l'ermitori, aquesta darrera parada evoca l'antiga tradició de cantar dos responsos en memòria d'Isabel Gargallo i el seu marit Bertomeu Sorlí el dia de la Festa de la Mare de Déu en el mateix camí de pujada, segons una clàusula testamentària de 21 d'octubre de 1641 per la qual van donar un oliverar a l'ermita.
Español: La tercera parada, en la cual se recuerda los antepasados, tiene lugar en una de las curvas de la subida al ermitorio; esta última parada evoca la antigua tradición de cantar dos responsos en memoria de Isabel Gargallo y su marido Bertomeu Sorlí el día de la festa en el mismo camino de subida, según una cláusula testamentaria de 21 de octubre de 1641 por la cual dieron un olivar a la ermita.
Valencià: Quan arriba la romeria a l'ermitori, a les 12.00, se celebra una missa a l'església amb l'assistència de les dames i autoritats i amb una homilia a càrrec d'un religiós convidat per a l'ocasió.
Español: Cuando llega la romería al ermitorio, a las 12.00, se celebra una misa en la iglesia con la asistencia de las damas y autoridades y con una homilía a cargo de un religioso invitado para la ocasión.
Valencià: La missa és amenitzada pel cant de la coral Cors del Maestrat de Sant Mateu.
Español: La misa es amenizada por el canto de la coral Cors del Maestrat de Sant Mateu.
Valencià: A més, també es canten els Gojos a la Mare de Déu dels Àngels, que daten del segle XVII.
Español: Además, también se cantan los Gozos a la Mare de Déu dels Àngels, que datan del siglo XVII.
Valencià: Una vegada finalitzats els actes religiosos, a les 14.00, comença el dinar popular de les calderes d'arròs, cuinades al foc a la manera tradicional en el replanell inferior a la plaça del Lledoner, que es reparteix gratuïtament entre totes les persones que han participat en la romeria.
Español: Finalizados los actos religiosos, a las 14.00, empieza la comida popular de las calderas de arroz, cocinadas al fuego a la manera tradicional, en el rellano inferior en la plaza del Lledoner, que se reparte gratuitamente entre todas las personas que han participado en la romería.
Valencià: La caldera és el menjar que antigament es donava als pobres que participaven en la festivitat.
Español: La caldera es la comida que antiguamente se daba a los pobres que participaban en la festividad.
Valencià: Aquesta tradició està documentada des del segle XIX.
Español: Esta tradición está documentada desde el siglo XIX.
Valencià: En l'actualitat aquesta part de la festa s'ha democratitzat i han desaparegut les qüestions classistes que s'hi associaven, i participa del menjar popular tot el món.
Español: En la actualidad esta parte de la fiesta se ha democratizado y han desaparecido las cuestiones clasistas que se asociaban a ella, y participa de la comida popular todo el mundo.
Valencià: La caldera és un arròs caldós amb fesols, conill, costella de porc i botifarra negra elaborat per persones voluntàries de la vila.
Español: La caldera es un arroz caldoso con alubias, conejo, costilla de cerdo y morcilla negra elaborado por personas voluntarias de la población.
Valencià: En aquest mateix espai hi ha disposades unes barbacoes on es pot torrar l'embotit amb el qual, qui vol, complementa el dinar popular.
Español: En este mismo espacio hay dispuestas unas barbacoas donde se puede asar el embutido con el cual, quien quiere, complementa la comida popular.
Valencià: Aquest embotit és repartit per persones voluntàries de l'organització.
Español: Este embutido es repartido por personas voluntarias de la organización.
Valencià: El replanell inferior, a la plaça del Lledoner on es cuina el dinar popular, és una zona amb el terra cobert de graveta, accessible amb vehicles per un camí lateral i, durant la festa, compta amb la presència i vigilància d'una dotació del Consorci de Bombers de la província de Castelló.
Español: El rellano inferior, en la plaza del Lledoner donde se cocina la comida popular, es una zona con el suelo cubierto de gravilla, accesible con vehículos por un camino lateral y, durante la fiesta, cuenta con la presencia y vigilancia de una dotación del Consorcio de Bomberos de la provincia de Castellón.
Valencià: Els actes conclouen a les 17.00 amb un ball pla popular que té lloc a la sala gran de l'hostatgeria, amenitzat per la Banda de Música Santa Cecília de Sant Mateu, i en el qual els membres de la corporació municipal reparteixen dolços i mistela a tots els assistents.
Español: Los actos concluyen a las 17.00 con un ball pla popular que tiene lugar en la sala grande de la hostería, amenizado por la Banda de Música Santa Cecília de Sant Mateu, y en el cual los miembros de la corporación municipal reparten dulces y mistela a todos los asistentes.
Valencià: Elements que formen part del bé: Elements mobles: L'element moble més important que forma part del bé és la senyera de la Mare de Déu dels Àngels que encapçala la processó cívica que puja fins a l'ermitori.
Español: Elementos que forman parte del bien: Elementos muebles: El elemento mueble más importante que forma parte del bien es la señera de la Mare de Déu dels Àngels que encabeza la procesión cívica que sube hasta el ermitorio.
Valencià: Aquesta senyera té els orígens en la guerra de les Germanies i està relacionada amb l'episodi en què els antiagermanats de la població, al costat del comanador major de Montesa i a les tropes del batle de Morella van posar setge al campanar de la vila, on es refugiaven els principals capitostos de la revolta.
Español: Esta señera tiene sus orígenes en la guerra de las Germanías y está relacionada con el episodio en el que los antiagermanados de la población, junto al comendador mayor de Montesa y a las tropas del alcalde de Morella pusieron asedio al campanario de la villa, donde se refugiaban los principales cabecillas de la revuelta.
Valencià: Viciana explica que: «Los leales de la villa de Sant Matheo trahían la bandera de guerra hecha al proposito de la jornada de color azul y en la una haz nuestra señora y a cada uno de sus lados una çarça encendida de fuego con un letrero que dezia ?Viruit in flama fides?.
Español: .Los leales de la villa de Sant Matheo trahían la bandera de guerra hecha al proposito de la jornada de color azul y en la una haz nuestra señora y a cada uno de sus lados una çarça encendida de fuego con un letrero que dezia Viruit in flama fides.
Valencià: » Aquesta senyera es va convertir, a partir d'aquell moment, en l'estendard que encapçalava les tropes santmateuanes i, per extensió, el terç del Maestrat en les accions bèl·liques.
Español: » Esta señera se convirtió a partir de aquel momento en el estandarte que encabezaba las tropas de Sant Mateu y, por extensión, el tercio del Maestrazgo en las acciones bélicas.